90% dintre români consideră că sărăcia este răspândită pe scară largă în ţara noastră, un sfert susţinând că au dificultăţi la plata facutrilor, potrivit unui studiu al Comisiei Europene dat publicităţii astăzi. Procentul de 90% este cu mult peste media de 75% consemnată la nivelul Uniunii Europene, dar sub media înregistrată de vecinii noştri colegi de Uniune, respectiv 96% în Ungaria şi 93% în Bulgaria. Ţările cu cea mai redusă răspândire a sărăciei, în conc
90% dintre români consideră că sărăcia este răspândită pe scară largă în ţara noastră, un sfert susţinând că au dificultăţi la plata facutrilor, potrivit unui studiu al Comisiei Europene dat publicităţii astăzi.
Procentul de 90% este cu mult peste media de 75% consemnată la nivelul Uniunii Europene, dar sub media înregistrată de vecinii noştri colegi de Uniune, respectiv 96% în Ungaria şi 93% în Bulgaria.
Ţările cu cea mai redusă răspândire a sărăciei, în concepţia propriei populaţii sunt Danemarca (31%), Cipru (34%) şi Suedia (37%), potrivit sondajului preluat de Mediafax.
Cetăţenii europeni, însă, înţeleg diferit sărăcia. Astfel, 24% dintre repondenţi au declarat că oamenii sunt săraci când resursele lor sunt atât de limitate încât nu pot participa complet la activităţile societăţii în care trăiesc. Totodată, 22% dintre cetăţenii europeni consideră că un om este sărac atunci când nu-şi permite bunurile de bază necesare traiului zilnic. Pentru 21% dintre cei chestionaţi, a fi sărac înseamnă a trăi numai din mila populaţiei şi ajutoare sociale.
Mai mult de opt din zece europeni cred că gradul de sărăcie a crescut în propria ţară în ultimii trei ani. Pe primele locuri în această privinţă se plasează Ungaria (64%), Letonia (62%) şi Grecia (54%).
Şomajul ridicat (52%), salariile (49%) şi ajutoarele sociale şi pensiile insuficiente (29%) sunt cele mai răspândite explicaţii pentru menţinerea sărăciei la nivel social. Pe de altă parte, lipsa educaţiei sau a instruirii (37%), ca şi situaţia materială dificilă moştenită (25%) sau viciile (23%) sunt cei mai răspândiţi factori personali care determină sărăcia.
Sondajul a fost realizat în perioada 24 august – 17 septembrie, pe un eşantion de 27.000 de persoane din statele Uniunii Europene.
SURSA: Mediafax