Contraamiralul (r) Constantin Ciorobea a explicat cum poate ajunge în apele românești o mină amplasată de ucraineni pentru a-și apăra țărmurile de navele rusești. Acesta nu exclude ca explozia în zona digului de la Costinești să fi fost cauzată de o mină lăsată intenționat să plutească în derivă.
Contraamiralul (r) Constantin Ciorobea a spus cum poate ajunge în apele românești o mină amplasată de ucraineni pentru a-și apăra țărmurile de navele rusești. Explicațiile acestuia vin în contextul în care autoritățile române încă nu au confirmat dacă explozia de luni, 14 august, din zona digului de la Costinești a fost cauzată de 0 mină marină.
„În primul rând, trebuie subliniat faptul că avem acest vânt dominant dinspre larg spre litoral, adică minele sau orice obiecte plutitoare vor fi aduse de valuri către plajă, către zona digurilor. Acesta este un element care a favorizat, să spunem, situația de la Costinești, cu toate că încă nu este clar dacă acolo a fost o mină sau altceva”, a declarat acesta pentru Antena 3 CNN.
Minele ar putea fi lăsate intenționat să plutească în derivă
Potrivit lui Constantin Ciorobea, nu este exclus ca astfel de mine să fie lăsate intenționat să plutească în derivă, cu scopul de a crea culoare periculoase pentru navigație.
„Mergând mai departe, ceea ce a fost descoperit – cele cinci mine, aceasta fiind a 6-a descoperite de la începutul conflictului războiului din Ucraina – face parte din barajul de mine lansat de Ucraina pentru a-și proteja litoralul în zona Odesa.
El a spus că nu este exclusă nici posibilitatea lăsării intenționate a unor asemenea mine, pentru a crea acele raioane periculoase pentru navigație, așa cum a declarat Federația Rusă.
„Deci în aceste condiții, sunt normale măsurile luate de Forțele Navale Române, de a patrula, de a verifica situația pe mare, în situația în care avem vântul și valurile către litoral”, a comentat acesta.
Cum ajung minele să plutească în derivă
Contraamiralul (r) a explicat cum ajung, de regulă, minele să plutească în derivă.
„De regulă, ele (minele) merg de-a lungul litoralului pe curent, de la nord spre sud, și mai nimerește câte una care vine și spre litoral. Ele devin periculoase, să spunem, în situația în care se lovesc de dig, adică de stabilopozi, de pietre, de ceva foarte consistent, rezistent, (precum) corpul navei, conform menirii pentru care au fost construite”, a precizat el.
Potrivit acestuia, în rest, ele dacă ajung pe plajă, de regulă, nu explodează. În opinia sa, există pericolul doar dacă are loc un contact puternic sau dacă cineva care vede un asemenea obiect se duce și începe să-l lovească cu ceva contondent, să vadă ce se întâmplă.
„Minele, când sunt instalate în mod normal în dispozitivul de apărare a unui litoral, stau undeva la adâncime. Se lansează de la o adâncime a apei de 20-30 de metri. Sunt legate cu un lest de fundul mării și, după aceea, se reglează o adâncime față de suprafața apei, în funcție de nava pentru care sunt destinate”, a spus Constantin Ciorobea.
El a explicat că cele care ajung să plutească în derivă înseamnă că nu mai au acel cablu prin care sunt semnalizate.
„Deci s-a întâmplat ceva la acel cablu, acel cablu s-a rupt de lest și ele încep să plutească pe mare. Cele cinci care au fost descoperite de la începutul războiului din Ucraina au fost, toate, astfel de mine”, a punctat acesta.