Consumatorii casnici trebuie să înțeleagă faptul că „eficienţa energetică nu înseamnă neapărat un sacrificiu sau un disconfort sau renunțarea la un anumit grad de confort”, a spus vicepreşedintele Autorităţii Naţionale de Reglementare în domeniul Energiei (ANRE).
„Eficienţa energetică nu înseamnă neapărat un sacrificiu”
Întrucât cetățenii români reacționează vehement când se discută în spațiul public despre eficiența energetică, Zoltan Nagy-Bege susține faptul că, acum, autoritățile române trebuie să creeze campanii de conștientizare pentru a le explica consumatorilor casnici că eficienţa energetică nu înseamnă raționalizarea energiei electrice.
„Am văzut că societatea românească reacţionează destul de vehement când ridici problematica eficienţei energetice. Poate că declanşează nişte amintiri nefaste din anii ’80 când s-a raţionalizat consumul de energie. (…) Trebuie să punem accent pe campanii de conştientizare şi să explicam consumatorilor că eficienţa energetică nu este egală cu raţionalizarea.
Este nevoie de eficienţă energetică tocmai pentru a evita raţionalizarea. Şi trebuie să înţeleagă consumatorii că eficienţa energetică nu înseamnă neapărat un sacrificiu sau un disconfort sau renunţarea la un anumit grad de confort”, a declarat Zoltan Nagy-Bege, vicepreşedintele Autorităţii Naţionale de Reglementare în domeniul Energiei (ANRE), la „Energy road-Energie la tine acasă”, eveniment realizat de NEWS.RO.
Potrivit spuselor sale, „este mai uşor să reduci cererea de energie decât să suplimentezi oferta.”
„Şi sper să nu se piardă din vedere acest aspect şi să vedem în continuare şi nişte măsuri consistente din partea autorităţilor pentru promovarea eficienţei energetice. De altfel sunt deja anumite proiecte sau urmează să fie la Administraţia Fondului de Mediu sau la Ministerul Energiei, sau chiar şi la Ministerul Dezvoltării, pentru autorităţile publice.
Trebuie să recunosc că Ordonanţa 27 (OUG 27/2022 privind măsurile aplicabile clienţilor finali din piaţa de energie electrică n.r) nu stimulează deloc eficienţa energetică.
În momentul în care vii cu măsura plafonării preţului, cei care beneficiază de această măsura nu sunt deloc stimulaţi să fie atenţi la eficienţă şi la reducerea consumului. Dar sper să nu se piardă din vedere importanţa acestui domeniu”, a adăugat Zoltan Nagy-Bege.
În cadrul aceluiași eveniment, Daniela Dărăban, director executiv al Federaţiei Asociaţiilor Companiilor de Utilităţi din Energie (ACUE), a susținut faptul că țara noastră nu a achitat nici măcar 30% din sumele pe care trebuie să le plătească furnizorilor de energie electrică și gaze naturale, după ce Guvernul de la București a aplicat măsurile speciale de reducere a impactului scumpirilor asupra consumatorilor casnici.
„Statul român a lăsat toată presiunea financiară pe furnizori exclusiv”
„În contextul creșterilor extraordinare (…) statele au intervenit cu diferite pachete de măsuri. România a ales (…), fiind printre puţinele state, să nu adopte un pachet de măsuri cu impact direct asupra bugetului. România a ales să meargă pe un impact indirect.
Ce înseamnă asta? Dacă majoritatea statelor membre au ales o reducere a taxelor din factură, care reducere se va resimţi imediat în gradul de colectare la bugetul de stat, România a ales să aplice un pachet (…) format din măsuri de plafonare şi compensare, cu impact indirect.
Adică, în prima fază, statul român a lăsat toată presiunea financiară pe furnizori exclusiv, ulterior compensând furnizorii pentru măsurile decise printr-o politică de stat, deci alocând aceste fonduri ulterior.
Ne aflăm în momentul de faţă la 5 luni de implementare (…) furnizorii au aplicat legislaţia în vigoare, au fost aplicate toate măsurile conform cadrului legal în vigoare, impactul bugetar e cunoscut. (…).
Tot pachetul de intervenţie pentru sezonul rece s-a închis. Noi am aplicat toate aceste măsuri. Statul român a plătit de fapt nici 30% din sumele pe care statul român a decis să le aplice ca măsuri de reducere a impactului la consumatorul final.
Restul presiunii financiare este la nivelul furnizorilor, furnizori care în continuare se lovesc de preţuri mari pe piaţa angro, achiziţionează în continuare energie la acest preţ, plătesc tarif de distribuţie, plătesc tarif de transport, plătesc taxele, TVA, accize şi alte taxe în funcţie de factură, energie electrică sau gaze naturale.
Nu există întârzieri ale acestor plăţi, dar statul român are întârzieri absolut greu explicabile”, a declarat Daniela Dărăban, joi după-amiază, potrivit sursei citate.
„Statul român e birocratic trebuie să îşi şi îndeplinească obligaţiile pe care şi le-a asumat”
Aceasta a adăugat faptul că, în cinci luni de zile, birocraţia a devenit neimportantă, „adică nu mai este un motiv că statul român e birocratic, dacă a ales o măsură atât de birocratică, trebuie să îşi şi îndeplinească obligaţiile pe care şi le-a asumat, cu termene foarte clare de plată către furnizori”.
Potrivit spuselor sale, acum, „fără a spune că e ceva blamabil”, producătorii de energie sunt într-o situaţie favorabilă întrucât beneficiază de un context favorabil ce a dus la o creştere extraordinară a preţului energiei pe piaţa angro.
„Adică tot ceea ce vedem în momentul de faţă, preţul la consumatorul final, e generat de creşterea preţului energiei pe piaţa piaţa angro. Celelalte segmente ale pieţei, în speţă transportatorii de energie, distribuitorii şi furnizorii şi să spunem aşa beneficiarul final, consumatorul casnic sau consumatorul non casnic resimt cumva efectul acestei creşteri”, a explicat Daniela Dărăban.