România, unul dintre cei mai mari producători de petrol și gaze din Uniunea Europeană, stă pe o adevărată comoară, însă până acum nimeni nu a profitat de ea. Țara noastră este unul dintre statele membre ale Uniunii Europene care are un număr ridicat de sonde istorice abandonate.
Potrivit datelor Asociației 2Celsius, România, fiind unul dintre cei mai mari și mai stabili producători de petrol și gaze din Uniunea Europeană, deține numeroase sonde istorice abandonate. Cu toate acestea, cantitatea exactă de metan emisă rămâne necunoscută.
Experții afirmă că aceste locuri abandonate reprezintă o preocupare la scară internațională. În acest sens, UE s-a angajat să atingă un obiectiv colectiv de reducere a emisiilor globale de metan cu 30% până în 2030, în raport cu nivelurile observate în 2020. Pentru a aborda în continuare această problemă, o versiune revizuită a regulamentului UE privind metanul ar putea fi adoptată până la sfârșitul acestui an.
„România este unul dintre cei mai mari şi mai vechi producători de petrol şi gaze naturale din UE şi are zeci de mii de sonde istorice abandonate, multe dintre care nu ştim unde sunt, cum şi dacă au fost astupate şi cât metan emit. Regulamentul UE privind Metanul a creat contextul în care România va trebui să găsească aceste sonde, să le astupe şi să le monitorizeze”, avertizează 2Celsius.
130.000 de sonde în 2022
Mary Kang, profesor la Universitatea McGill din Montreal din Canada, a precizat că, în anul 2022 au fost înregistrate 130.000 de astfel de sonde, în timp ce nivelul emis era de 14,3 miliarde de metri cubi de metan.
Într-un alt eveniment 2Celsius desfășurat la începutul lunii martie a acestui an, Andreea Calcan de la Observatorul Internațional al Emisiilor de Metan (IMEO), un program al Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), a făcut un apel către companiile românești. Apelul îndemna aceste companii să se alăture „Parteneriatului pentru reducerea metanului în operațiunile petroliere și gaziere 2.0 (OGMP 2.0)”, programul emblematic al UNEP axat pe raportarea și reducerea emisiilor în sectorul petrolului și gazelor.
Prin urmare, OGMP 2.0 oferă companiilor posibilitatea de a orienta acțiunile de reducere și de a aloca capitalul într-un mod eficient. Acesta reprezintă singurul cadru internațional comprehensiv, bazat pe măsurători, pentru sectorul petrolului și gazelor naturale.
MARS, programul pentru detectarea emisiilor fugitive
IMEO a dezvoltat un instrument suplimentar cunoscut sub numele de Sistemul de alertă și răspuns la metan (MARS), un program pilot lansat la COP27. Obiectivul principal al acestuia este de a detecta și de a atribui emisiile „fugitive” de metan prin monitorizare prin satelit, notificând ulterior entitatea responsabilă, fie că este vorba de o companie sau de un guvern, pentru a provoca un răspuns.
În colaborare cu IMEO, Organizația Națiunilor Unite oferă cursuri de formare gratuite autorităților publice și reprezentanților din industria petrolieră și a gazelor naturale. Aceste cursuri au ca scop o mai bună înțelegere a contextului global și a emisiilor de metan.
Specialistul Tomas Bredariol, care activează atât în cadrul International Energy Agency, cât și ca profesor la Universitatea Utrecht și coordonator al programului ROMEO (Romanian Methane Emissions from Oil & gas), a subliniat că a efectuat măsurători în infrastructura de gaze și petrol din sudul României. Rezultatele măsurătorilor au indicat că peste jumătate dintre locațiile monitorizate prezintă emisii de metan, iar cantitatea acestora este de până la cinci ori mai mare decât cifrele declarate oficial de România.
Luni, Asociația 2Celsius a organizat un webinar cu tema „Emisiile de metan de la sondele abandonate de petrol și gaze din România”. Acest eveniment a avut ca scop analizarea amploarei fenomenului și identificarea soluțiilor pentru limitarea acestor emisii. Conferința face parte dintr-un grant susținut de Environmental Investigation Agency (EIA) UK, în cadrul eforturilor sale de a promova reducerea rapidă a emisiilor globale de metan în conformitate cu recomandările științifice privind schimbările climatice și cu obiectivele stabilite în Acordul de la Paris.