Oamenii de afaceri nu mai au motive să se teamă că vor ajunge obosiţi la întâlnirile cu partenerii din capătul celălalt al ţării. Companiile low-cost introduc treptat în programul de zbor şi rutele interne. Startul a fost dat de către Blue Air, dar competitorii nu au de gând să stea deoparte. Ora 10.00, întâlnire în centrul Bucureştiului. Ora 14.00, prânz într-un restaurant din Cluj-Napoca. Cina, la ora 19.00, acasă cu familia, în Băneasa. Aşa ar putea arăta, î
Oamenii de afaceri nu mai au motive să se teamă că vor ajunge obosiţi la întâlnirile cu partenerii din capătul celălalt al ţării. Companiile low-cost introduc treptat în programul de zbor şi rutele interne. Startul a fost dat de către Blue Air, dar competitorii nu au de gând să stea deoparte.
Ora 10.00, întâlnire în centrul Bucureştiului. Ora 14.00, prânz într-un restaurant din Cluj-Napoca. Cina, la ora 19.00, acasă cu familia, în Băneasa. Aşa ar putea arăta, în versiune prescurtată, o zi din viaţa unui om de afaceri. Ce te faci, însă, dacă trebuie să te deplasezi cu maşina, sute de kilometri, până în Ardeal, dus-întors, în aceeaşi zi? Mai ajungi la cină? Cu siguranţă, nu! Le poţi face însă pe toate dacă te sui în avion. Nu, nu neapărat avionul personal (deşi probabil cu toţii visăm la aşa ceva), ci într-unul al unei companii low-cost. La asta s-a gândit operatorul Blue Air, în decembrie 2006, atunci când a decis să testeze potenţialul rutei Bucureşti-Cluj. A început cu o cursă pe zi şi în primele trei luni de operare au vândut aproximativ 1.000 de bilete, ceea ce a însemnat un grad mediu de ocupare de 65%.
„Oamenii de afaceri au nevoie tot mai mare de astfel de curse, ceea ce conferă pieţei interne un potenţial imens de dezvoltare“, declară Gheorghe Răcaru, director general al Blue Air. Una dintre concluziile testării a fost că avioanele utilizate (cu capacitate de 140 de locuri), comandate special pentru rutele externe, s-au dovedit prea mari pentru cursa respectivă.
„După acest experiment, am hotărât să reluăm zborurile interne în primăvara 2008, pe care le vom efectua cu avioane de capacitate mai mică, de maximum 100 de locuri“, spune Răcaru. În noul program de zbor, pe lista destinaţiilor interne s-ar putea adăuga Timişoara, Iaşi, Sibiu şi Arad. Preţul unui bilet pe ruta Bucureşti-Cluj va fi similar celui din perioada de testare, adică aproximativ 50 de euro.
Dar tot în primăvara 2008, compania italiană My Air va ataca şi ea piaţa internă. Operatorul este pregătit să concureze nu numai pe ruta Bucureşti-Cluj, ci şi pe Bucureşti-Timişoara. „Am estimat că vom avea 80-100 de pasageri pe cursă, pe fiecare dintre aceste destinaţii, ceea ce înseamnă un grad de ocupare de 90%, ţinând cont de faptul că vom opera cursele cu jeturi, avioane de capacitate mai mică decât cele folosite de My Air în prezent“, spun reprezentanţii companiei, care preconizează preţuri de aproximativ 50-60 de euro.
În prezent, Tarom şi Carpatair sunt singurele companii care operează zboruri interne, în timp ce companii precum Malev se află încă în faza de prospectare a oportunităţilor oferite de acest segment de piaţă. Cât despre companiile low-cost Wizz Air şi Germanwings, acestea au ca strategie principală operarea rutelor externe, deşi nu exclud, pe termen lung, intrarea pe piaţa zborurilor interne din România.
Nu doar companiile aeriene se gândesc să profite de nevoia crescută de mobilitate a oamenilor de afaceri, ci şi societatea naţională de transport feroviar de călători. Anul acesta, operatorul feroviar a introdus în circulaţie aşa-numita clasă business, reprezentată de un vagon ataşat trenurilor intercity şi rapid. Facilităţile oferite aici pornesc de la acces internet wireless şi ajung la echipamente de ultimă generaţie, precum monitoare LCD şi DVD playere.
Transportatorii rutieri se simt ameninţaţi
La aproape un an de la introducere, vagoanele din această clasă au ajuns la un grad mediu de ocupare de 65%, iar pe rute precum Bucureşti – Cluj, chiar la 90%. „Clasa business merge binişor. A prins foarte bine la oamenii de afaceri“, spune Alexandru Noapteş, director general al CFR Călători. Preţurile pentru astfel de bilete sunt cu 15% mai mari decât biletele la clasa I. Astfel, preţul unui bilet la clasa business pe ruta Bucureşti-Cluj este de aproximativ 300 de lei. Pentru Bucureşti-Timişoara, biletul costă 350 de lei. Marea diferenţă faţă de cursele aeriene este că distanţa către Cluj şi Timişoara este parcursă în şase, respectiv şapte ore şi jumătate. Şi totuşi, nu toată lumea câştigă. „Dinamismul operatorilor low-cost poate afecta serios, în perioada imediat următoare, stabilitatea financiară a operatorilor de transport rutier“, afirmă Dan Petrescu, preşedintele companiei Dacos din Râmnicu Vâlcea, specializată în transportul de persoane.