Programul săptămânal de lucru al unui angajat cu normă întreagă din România s-a redus în al doilea trimestru cu circa 20 de minute comparativ cu perioada similară din 2008, din cauza crizei economice, iar în UE timpul de lucru a scăzut cu peste 40 de minute. În România programul de lucru este de 41,1 de ore pe săptămână, iar în UE de 40,3 ore. "Angajatorii pot recurge (în perioade de criză economică - n.r.) la măsuri precum trecerea la sistemul de lucru cu jumătate de nor
Programul săptămânal de lucru al unui angajat cu normă întreagă din România s-a redus în al doilea trimestru cu circa 20 de minute comparativ cu perioada similară din 2008, din cauza crizei economice, iar în UE timpul de lucru a scăzut cu peste 40 de minute. În România programul de lucru este de 41,1 de ore pe săptămână, iar în UE de 40,3 ore.
„Angajatorii pot recurge (în perioade de criză economică – n.r.) la măsuri precum trecerea la sistemul de lucru cu jumătate de normă sau reducerea numărului de ore de lucru pentru a evita concedierile, protejând capitalul uman. În unele state, aceste de măsuri au fost facilitate de implementarea unor programe prin care guvernele îşi asumă o parte din cheltuielile legate de reducerea programului de lucru sau trecerea la sistemul cu jumătate de normă”, se arată într-un studiu al Eurostat, numit „Impactul crizei asupra angajaţilor”.
Locul 5 în Europa
România se plasează pe locul cinci în UE din punct de vedere al numărului de ore de lucru pe săptămână ale unui angajat, primele locuri fiind ocupate de Grecia (42 de ore de lucru pe săptămână), Cehia (41,6 ore), Austria (41,5 ore) şi Polonia (41,4 ore), pe ultimele situându-se Finlanda (37,8 ore), Danemarca (38 ore), Suedia (38,1 ore) şi Franţa (38,3 ore).
Ponderea numărului de posturi cu jumătate de normă în totalul locurilor de muncă din România a fost de 10% în al doilea trimestru, în scădere cu 0,1 puncte procentuale comparativ cu aceeaşi perioadă din 2008, potrivit datelor Eurostat. Media UE se plasează la 18,8%, în urcare cu 0,5 puncte procentuale.
Mai mulţi angajaţi cu studii superioare
Totodată, numărul angajaţilor români cu studii superioare a crescut cu 3,5%, avans apropiat de cel din UE, de 3%. Numărul salariaţilor cu studii medii a scăzut cu 3,4% (-2,6% media UE), comparativ cu al doilea trimestru din 2008, iar cel al angajaţilor cu studii primare a avansat cu 1,4% (-4,9% în UE).
În UE, programul săptămânal de lucru al angajaţilor cu normă întreagă a fost majorat doar în Luxemburg (o oră) şi Letonia (circa şase minute). Ungaria a fost singurul stat în care numărul mediu de ore de muncă pe săptămână s-a menţinut în al doilea trimestru la nivelul perioadei aprilie-iunie 2008 (40,6 ore).
Estonia a scurtat cel mai mult programul de lucru
Cele mai mari reduceri ale programului săptămânal de muncă au fost observate în Estonia (o oră şi 30 de minute), Austria, Slovacia şi Finlanda.
În Uniune, 18,8% din angajaţi lucrează cu jumătate de normă, în creştere cu 0,5 puncte procentuale faţă de al doilea trimestru din 2008. Cea mai mare valoare a indicatorului o are Olanda (48,2%), iar cea mai redusă se observă în cazul Bulgariei (2,6%).
Analiza arată că scăderea economică din statele europene de după cel de-al doilea trimestru al anului trecut a avut efecte negative asupra pieţei muncii, prin reducererea cererii pentru forţă de muncă din cauza disponibilizărilor.
Mai puţini angajaţi
În majoritatea statelor în care Produsul Intern Brut a înregistrat scăderi, s-a redus şi numărul persoanelor angajate, menţionează studiul. În perioada analizată, în UE, numărul persoanelor cu loc de muncă a scăzut cu 1,9%, la 222,7 milioane, ritm mai redus însă decât declinul economiei, de 4,9%. Diferenţa se explică prin faptul că angajatorii au majorat numărul salariaţilor cu jumătate de normă şi au redus numărul orelor de lucru.
În al doilea trimestru, statul cu cei mai mulţi angajaţi era Germania (40,2 milioane de persoane), pe următoarele locuri aflându-se Marea Britanie (28,9 milioane de muncitori), Franţa (25,5 milioane de persoane) şi Italia (25,1 milioane).
Specialiştii Comisiei Europene avertizează că angajatorii ar putea răspunde crizei economice prin neînnoirea contractelor temporare de muncă. Totdată, persoanele care au doar studii primare sunt cele mai afectate de turbulenţele de pe piaţa muncii.
SURSA: Mediafax