Coronavirusul continuă să se extindă atât în Europa cât și în Statele Unite. Deși până acum era cunoscut faptul că febra, tusea și respirația îngreunată ar fi primele semne de infectare cu virusul ucigaș. Medicii vin cu noi precizări.
Potrivit medicilor din New York, care tratează pacienţi diagnosticaţi cu COVID-19 a fost observată apariția repetată a unui alt simptom al bolii.
Se pare că unii dintre pacienţi sunt afectaţi de o stare de confuzie importantă, care îi face să nu mai ştie unde se află şi nici în ce an trăiesc, informează AFP, citată de agerpres.
Specialiștii susțin că această pierdere a reperelor este asociată uneori cu lipsa oxigenului în sânge, dar la anumiţi bolnavi nivelul de confuzie pare să fie disproporţionat de mare în raport cu nivelul de afectare a plămânilor lor.
Jennifer Frontera, neurolog la Spitalul Universitar Langone din Brooklyn, consideră că aceste manifestări ridică întrebări legate de impactul noului coronavirus asupra creierului şi sistemului nervos.
Totodată, mai multe studii au început să descrie fenomenul. În revista publicată de Asociaţia Medicală Americană (JAMA), medicii au raportat că 36% dintr-un grup de 214 pacienţi chinezi prezentau simptome neurologice, care mergeau de la pierderea mirosului, la dureri de natură nervoasă şi până la accidente vasculare cerebrale (AVC).
Legătura dintre virus și creier
În prezent, virusologii nu sunt complet surprinşi de faptul că noul coronavirus, SARS-CoV-2, poate să afecteze creierul şi sistemul nervos, deoarece această legătură a fost observată şi în cazul altor virusuri, mai ales în cazul HIV, care provoacă SIDA.
Virusurile pot afecta creierul prin două căi principale, a explicat Michel Toledano, neurolog la Mayo Clinic din statul american Minnesota.
Prima apare prin declanşarea unui răspuns imunitar anormal, denumit „furtună de citokine”, care provoacă o inflamare a creierului: acest proces se numeşte encefalită autoimună.
Cea de-a doua constă într-o infectare directă a creierului şi se numeşte encefalită virală. Creierul este protejat de bariera hemato-encefalică: rolul ei constă în a bloca substanţele intruzive, însă ea poate fi străpunsă.
Anumiţi cercetători au emis ipoteza potrivit căreia nasul ar putea fi o cale de acces spre creier, întrucât pierderea mirosului este un simptom comun pentru numeroşi bolnavi de COVID-19. Însă teoria nu este verificată şi mulţi dintre pacienţii care îşi pierd mirosul nu au probleme neurologice serioase.
Pista principală de cercetare este aceea a răspunsului imunitar exagerat de puternic. Pentru a confirma ipoteza, cercetătorii ar trebui să detecteze noul coronavirus în lichidul cefalorahidian. Acest lucru a fost făcut o dată, în cazul unui japonez de 24 de ani, al cărui caz a fost descris în International Journal of Infectious Disease.
Pacientul nipon acuza stări de confuzie şi prezenta episoade de convulsii, iar scanarea creierului său a arătat mai multe inflamaţii. Însă testul nu a fost deocamdată validat, iar oamenii de ştiinţă rămân prudenţi în formularea unor concluzii.
Deocamdată, medicii nu ştiu dacă aceste tulburări sunt de durată. Internarea la reanimare este, prin ea însăşi, o etapă creatoare de confuzie, în special din cauza medicamentelor administrate în astfel de secţii.
Totuși, neurologul Jennifer Frontera a constatat că revenirea la starea normală, pentru pacienţii cu COVID-19, pare să necesite mai mult timp decât pentru pacienţii care au supravieţuit unor crize cardiace sau unor AVC-uri.