Capital: De unde a venit ideea unui astfel de business?
Bogdan Boeru: Chiar din practicarea sportului. Însă, pasiunea am avut-o demult, de la tatăl nostru care a fost parașutist militar. TNT Brothers este numele asociației sportive prin care noi promovăm parașutismul, la Clinceni, lângă București, acolo unde se află aerodromul și unde ne-am făcut baza. La început am ezitat un pic pentru că în România nu există piață pentru așa ceva. În total sunt 300 de licențe de parașutiști și doar câteva firme care promovează acest tip de sport, la nivel local.
Capital: Când ați început să practicați?
Bogdan Boeru: În 2002, eu și fratele meu Dragoș am început să sărim cu parașuta în cadrul Aeroclubului României. Un an mai târziu am fost la o bursă în Franța, undeva lângă Toulouse, acolo unde am urmărit cum se desfășoară activitatea într-o zonă specială pentru saltul cu parașuta.
Ne-a plăcut așa de mult încât ne-am gândit ce bine ar fi dacă am avea și noi ceva al nostru. Au trecut zece ani și același avion pe care îl văzusem acolo a aterizat la noi, la Clinceni.
Capital: Ce a însemnat ca investiție?
Bogdan Boeru: Am investit într-un teren adiacent pistei de la Clinceni, în infrastructură, într-un hambar unde ținem avioanele și echipamentele. Avem un avion, un Cessna de șase locuri care este al asociației și încă unul pe care l-am închiriat de anul trecut, din Italia, un Pilatus Porter de zece locuri. Practic, activitatea noastră a crescut constant din iunie 2010, când am început. Anul trecut, volumul a ajuns la 7.600 de salturi și 550 de tandemuri.
Capital: Care este publicul țintă?
Bogdan Boeru: Publicul țintă s-ar putea împărți în două categorii: cei care vor să sară singuri cu parașuta, vin direct la noi și urmează cursul special. Mai ales că suntem afiliați la United States Parachute, o asociație de parașutism, în baza căreia emitem niște carduri de membru sportivilor care sar la noi. Și mai sunt persoanele care vor să experimenteze o dată senzația: vin, sar și pleacă. Probabil că au mai marcat și alte sporturi extreme și își doresc să bifeze și această activitate. Categoria de vârstă reglementată este între 16 ani și.. limită superioară nu există. Limitările sunt doar din punct de vedere medical, adică cei care vin trebuie să fie apți medical.
Capital: Publicul feminin este atras de acest sport?
Bogdan Boeru: Proporția între femei și bărbați este egală. În general, cei care vin să sară vor să-și depășească limitele, să-și dovedească sieși că pot face și acest lucru. Există și mecanismele de autoapărare: când cineva se află acolo la 4.000 metri pe marginea avionului, instinctual vrea să se ferească de căderea în gol. Și atunci, trebuie să aibă încredere în instructorul care se află în spatele lui. După ce sare, toată adrenalina de teamă se transformă într-o mare plăcere. Am avut un client pe care saltul cu parașuta l-a făcut să treacă mai ușor peste un divorț. A venit să sară patru săptămâni la rând. Cred că pentru el a fost ca o terapie.
Capital: Cum sunt prețurile?
Bogdan Boeru: Diferă foarte mult în funcție de opțiunile fiecăruia. Orientativ, un salt în tandem plus video costă 875 de lei, în timp ce un pachet de zece salturi individuale (4.000 metri), valabil șase luni, ajunge la aproximativ 1.000 lei. De asemenea, avem prețuri diferite pentru fiecare curs pe care îl poate urma un începător.
Capital: Din ce zonă vine concurența pe această piață?
Bogdan Boeru: Din mediul privat, bineînțeles. Există un dropzone similar la Tuzla, mai există unul similar la Cluj. Noi ne desfășurăm activitatea în week-end, însă vrem să o extindem pentru a doua parte a zilelor de joi și vineri. În general, sezonul începe pe 15 martie și se încheie între 1 și 10 decembrie. Avem opt instructori colabotarori, pe care îi solicităm în funcție de volumul de activitate. Anul acesta ne dorim să dublăm activitaea.
Capital: Organizați și zboruri de agrement?
Bogdan Boeru: Ocazional organizăm și astfel de zboruri, care durează 30 de minute. Avem un pilot ”jurnalist” – îl numim așa pentru că știe foarte bine traseul, un fel de ghid pentru cei care aleg să survoleze o anumită zonă. Prețul pentru un client, în acest caz, este de 300 lei. Deși sunt cereri și pe acest segment, totuși cei mai mulți clienți vin din rândul celor care vor să sară cu parașuta.
Cum să transformi săritul cu parașuta într-un business
![Cum să transformi săritul cu parașuta într-un business](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/foto8.jpg)
30 martie 2012, 21:32
Ultima modificare în 31 martie 2012, 00:32
Între hobby și business. Așa poate fi descrisă activitatea fraților Boeru - Bogdan (29 ani) și Dragoș (27 ani) – care, în urmă cu aproape doi ani, au pus în practică o pasiune mai veche: au început să organizeze sărituri cu parașuta atât pentru avansați, cât și pentru amatori. Bineînțeles, contra-cost. Un altfel de business, ”curajos” s-ar zice, mai ales dacă ne uităm la cifre: în total sunt 300 de licențe de parașutiști în România, iar de o piață privată în această direcție nici nu poate fi vorba - există doar câteva firme care se ocupă cu această activitate. Bogdan Boeru face o scurtă descriere a acestui ”hobby/business” într-un dialog cu Capital.
Etichete: avion,
business,
zboruri de agrement
Publicat in categoriile: Știri de ultimă oră
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Publicat in categoriile: Știri de ultimă oră
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Pentru comentarii sau drept la replică, ne puteți contacta pe pagina noastră de Facebook
- Ce subvenții au ajuns la fermierii români
- Marile companii americane se înfruptă dintr-o Europă slăbită
- Maşinile care se conduc singure vor deveni realitate mai devreme decât credeam
- Wolf, OTP: Din a doua parte a anului, am putea începe unele discuţii de achiziţie în România
- APIA nu patronează Salonul Internaţional Auto-Moto Bucureşti
- Produsele „made in Romania”, două treimi din coșul zilnic
- Decizia de 44 de miliarde de dolari a lui Warren Buffett
- Soluţia Poloniei la problema Greciei: Un sistem cu două monede
- Bruxelles-ul vrea vehicule inteligente pentru siguranță rutieră
- Declarație de la Mugur Isărescu: „Avem un deficit de lichiditate în sistemul bancar”