Predictiile analistilor care nu vad o revenire a euro sunt justificate de esecul interventiei G7 din luna septembrie, pe fondul celei mai mari caderi a monedei europene, i raport cu dolarul. in plus, cresterea economica iregistrata de SUA ofera dolarului ica o sansa de a ramine ivingator i lupta contra monedei europene.
in urma cu doua saptamini, coborirea euro a fost din nou obiect de panica printre oficialii vestici. Aveau si de ce, pentru ca din 1999, de cind a fost lansata moneda unica europeana pe piata, ea a pierdut, i fata dolarului, aproape o treime din valoare.
Cotatiile de pe pietele internationale ating i aceeasi masura si cursurile de pe piata valutara romineasca. Caderile de pe pietele externe s-au resimtit si i cotatiile interne. De luni, 18 octombrie, si pina miercuri, 25 octombrie, moneda unica europeana a pierdut aproape 500 de lei. in aceeasi proportie a cazut si marca germana, care de la o cotatie de 10.745 lei a ajuns, la sfirsitul perioadei raportate, la 10.504 lei. O evolutie benefica pentru importatorii din zona euro, dar i egala masura nefavorabila agentilor economici exportatori, pentru care atit facilitatile fiscale dobindite la iceputul anului, cit si cresterea productivitatii muncii sau a calitatii marfurilor produse risca sa fie anulate de icasarile tot mai mici din operatiunile de export.
Fireste, evolutia monedei europene nu se opreste la nivelul agentilor economici. Efectele se repercuteaza asupra consumatorilor finali. in cazul exportatorilor, diferentele nefavorabile de curs se traduc fie prin majorari de preturi pentru produsele livrate la intern, fie prin restructurari de personal, ca urmare a necesitatii reconstituirii continue a costurilor, fie prin acumularea de datorii catre institutiile publice.
Pe de alta parte isa, importurile din zona euro se ieftinesc, o data cu coborirea cotatiilor valutelor care compun moneda unica europeana. Cind vrei sa investesti i bunuri de folosinta idelungata, icerci sa anticipezi, fireste, evolutia posibila a preturilor marfurilor respective, pentru a determina momentul i care iei decizia de a investi. Preturile se modifica sub influenta mai multor factori: schimbari de taxe si impozite, reasezari de tarife la utilitati publice, indexari salariale. Evolutia cursului este isa variabila care provoaca cele mai dese schimbari ale preturilor produselor importate. Piata ofera multiple variante de a alege. Dar si surprize, pentru ca nu itotdeauna socotelile de acasa se potrivesc cu cele din „tirg”.
Un produs se poate achizitiona i rate sau cu plata unui avans si achitarea integrala a pretului la livrare. Daca pretul marfii se calculeaza i dolari (cazul produselor Daewoo, de exemplu), atunci cel putin un lucru este clar, ca indiferent de forma de plata agreata, marfa se scumpeste ca efect al deprecierii continue a monedei nationale. Este adevarat ca se pot face predictii si i ceea ce priveste evolutia bancnotei americane. in prezent, Banca Nationala agreeaza aprecierea continua a dolarului, dar cu valori sub 30 de lei pentru o sedinta de tranzactionare. De altfel, realizarea acestei tinte nu este dificila, atita vreme cit i piata singurul jucator ramine, ica, banca centrala.
Un element i plus de depresurizare a pietei este atitudinea Ministerul Finantelor, care a descatusat nivelul dobinzilor la certificatele de trezorerie (ultimele randamente medii acceptate au fost de 53% pe an), alaturindu-se astfel bancii centrale, i atragerea surplusului de lichiditate din piata bancara. insa dealerii apreciaza ca pe masura ce iaintam catre iarna, presiunile pe piata valutara devin tot mai vizibile. Ele vin din partea importatorilor de bunuri de consum, itrucit presiunea din partea importatorilor de resurse energetice este anihilata de imprumuturile contractate i valuta, special pentru aceste operatiuni.
De altfel, chiar din prima luna de toamna, septembrie, tendinta vinzarilor de valuta catre clientii nebancari a fost de crestere, dupa o buna perioada de timp i care cumpararile depaseau net cererea acestora. in luna octombrie, media zilnica a tranzactiilor a iclinat clar balanta ispre volumul vinzarilor si este foarte probabil ca aceasta situatie sa continue si i perioada urmatoare.
Marca germana scade, dar preturile cresc
Daca marfa provine din zona euro, iar valuta la care se face facturarea este componenta a monedei unice europene, atunci ramine mai mult loc pentru calcule. Ele pornesc de la evolutia marcii germane si a monedei unice europene, practic, cele mai uzitate valute i tranzactiile externe de marfuri.
insa de cele mai multe ori realitatea joaca feste calculelor de pe hirtie, pentru ca sunt firme care isi calculeaza propriile lor cursuri, valabile o anumita perioada de timp. Ele iau ca referinta cursul anuntat de Banca Nationala a Rominiei, dar pe masura ce trec zilele, acesta se ideparteaza de cotatiile anuntate de BNR, i plus sau i minus. si aici pot interveni surprizele, care pot fi neplacute sau placute, daca sunt speculate la timp. De exemplu, Mobexpert comercializeaza mobila, care include articole din import si ale caror preturi sunt facturate i lei, la un curs al marcii germane stabilit de societate. Pina la iceputul saptaminii trecute, contravaloarea produselor i lei se calcula la un curs al marcii germane de 10.500 lei. O cotatie inferioara celei afisate de BNR, care icheiase saptamina cu 10.665 lei pentru o marca. insa, i plina scadere a marcii (de la 10.665 lei vineri, 23 octombrie virful a fost i 2 octombrie, la 10.928 lei , la 10.589 lei luni, 23 octombrie, pina la 10.504 lei i data de 25 octombrie), Mobexpert a operat o modificare de curs, de la 10.500 lei la 11.000 lei.
Un moment bine speculat aduce economii
Dealerii spun ca modificarile de curs sunt anuntate de conducerea societatii cu citeva zile iaintea operarii lor. „Diferenta itre cursul stabilit de BNR si cel folosit la facturarea marfurilor rezulta din faptul ca firma prefera sa mentina neschimbate cotatiile o perioada mai mare de timp si tocmai acesta este motivul care impune o regularizare a lor”, explica Ioana Achitei, consilier de vinzari. O capcana i care se poate intra usor, dar care poate fi evitata prin simpla urmarire a cotatiilor bancii centrale, i raport cu valoarea i lei a valutei ce figureaza i calculele societatii. Un precontract icheiat anterior mutatiilor de curs, care presupune plata unui avans, iti da posibilitatea de a realiza ceva economii, fructificind din vreme diferenta dintre cotatia la care a fost icheiat precontractul si cea viitoare, pe care dealerii au obligatia sa o comunice i timp util.
Exista, isa, societati care evita aceasta situatie si pentru care preturile de livrare sunt mai limpezi. IPSO Renault, distribuitor pentru automobilele Renault, practica doua cursuri euro: cel afisat de BNR, pentru piesele de schimb, si cel practicat de Banca Romina de Dezvoltare (nu cu mult diferit de cel al bancii centrale), pentru autoturisme. Pentru achizitionarea produselor se plateste un avans, care poate ajunge aproape de pretul integral, iar restul se plateste la livrare, la cursul valabil i acea data.
Acelasi sistem il practica si distribuitorul pentru Fiat, AutoItalia, cu diferenta ca avansul nu poate fi mai mare de 10 milioane lei (valabil i prezent), iar valuta luata i calcul este marca germana, la cursul practicat de Banca Turco-Romina. Bogdan Iliescu, dealer, spune ca nu este acceptat un avans mai mare, tocmai „pentru a evita problemele cu clientii, atunci cind moneda de referinta traverseaza perioade de depreciere”.
Cursurile practicate de importatori itind capcane
![Cursurile practicate de importatori itind capcane](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2021/03/default-image-1024x771.jpg)
2 noiembrie 2000, 12:00
Ultima modificare în 2 noiembrie 2000, 14:00
Predictiile analistilor care nu vad o revenire a euro sunt justificate de esecul interventiei G7 din luna septembrie, pe fondul celei mai mari caderi a monedei europene, i raport cu dolarul. in plus, cresterea economica iregistrata de SUA ofera dolarului ica o sansa de a ramine ivingator i lupta contra monedei europene. in urma cu doua saptamini, coborirea euro a fost din nou obiect de panica printre oficialii vestici. Aveau si de ce, pentru ca din 1999, de cind a fost lansata moneda unica europ
Etichete: arhiva,
cheltuieli fiscale,
octombrie,
tax expenditure
Publicat in categoriile: Arhiva
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Publicat in categoriile: Arhiva
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Pentru comentarii sau drept la replică, ne puteți contacta pe pagina noastră de Facebook
- Societate mixta romino-canadiana pe probleme de protectia mediului
- Consilierul Bara „nu le are” cu promisiunile
- Razvan Munteanu: „Ne aflam i plina expansiune”
- Anita Anghel scoate bani din adincurile marii
- Viitorul guvern va avea marfa destula de scos la privatizare
- Program de dezvoltare economica a Brasovului
- Preturile la apartamente nu mai tin cont dolar
- Bancile imprumuta bani pentru distractii
- Primul salon aeronautic din Rominia
- Au fost decernate peremiile Rising Stars