Muzician vizionar, David Bowie a făcut senzaţie pe Wall Street în 1997, când a devenit primul cântăreţ care-şi transforma drepturile de autor în obligaţiuni. La câteva săptămâni după a 50-a sa aniversare la Madison Square Garden din New York, alături de Lou Reed, Billy Corgan, de la Smashing Pumpkins şi Brian Molko, de la Placebo, vedeta rock lansa atunci obligaţiuni având drept gaj muzica sa, relatează AFP, citată de Agerpres.
"Bowie Bonds", care ofereau un randament de 7,9% pe 10 ani, i-au permis cântăreţului britanic să câştige imediat 55 de milioane de dolari, având drept garanţie drepturile de autor pentru albumele lansate înainte de 1990, printre care "Let's dance" şi "Hunky Dory".
Acest mecanism, denumit "Titrizare", – transformarea creanţelor comerciale sau a veniturilor regulate în titluri care pot fi cumpărate şi vândute de investitori – se aplica până atunci de obicei creditelor auto sau ipotecilor, niciun artist neavând ideea de a profita de drepturile sale de autor în acest mod.
Operaţiunea a fost posibilă fiindcă Bowie, spre deosebire de mulţi artişti rock, deţinea drepturile pentru întreaga sa operă. Printre alţi cântăreţi care au recurs ulterior la acelaşi procedeu se numără James Brown, Rod Stewart sau grupul heavy metal Iron Maiden.
Tot în 1997, David Bowie a încheiat un acord cu casa de discuri britanică EMI, care stipula vărsarea unui avans de 30 de milioane de dolari din viitoarele venituri, în schimbul exclusivităţii drepturilor de distribuire în lume a catalogului său cu piesele create şi interpretate între 1969 şi 1990.
Adept al tehnologiilor de avangardă, solistul a fost în 1999 unul din primii artişti care au propus descărcarea integrală a albumului său "Hours", cel mai recent atunci, pe internet, încheie AFP. AGERPRES