Migrația poate fi forța de dizolvare pentru Uniunea Europeană
Josep Borrell este convins că migrația poate fi forța de dizolvare pentru Uniunea Europeană (UE) din cauza diferențelor culturale profunde dintre țările europene și a incapacității lor pe termen lung de a ajunge la o politică comună.
Potrivit lui, naționalismul este în creștere în Europa, dar este mai mult vorba despre migrație decât despre euroscepticism. El a atribuit acest lucru diferențelor culturale și politice din interiorul blocului comunitar.
Conform lui, Consiliul de Securitate al ONU s-a dovedit „complet inutil în ultimii ani din cauza diviziunilor sale”. Josep Borrell a cerut o revizuire a instituțiilor politice și celor financiare pentru a renaște un multilateralism care „este depășit și rămânând fără abur”.
![Josep Borrell](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2023/09/Josep-Borrell-e1695414791659-1024x577.jpg)
„Exista temerea că Brexit-ul va fi o epidemie, dar nu a fost. A fost un vaccin. Nimeni nu vrea să ia exemplul britanicilor care au părăsit Uniunea Europeană. Migrația este o problemă mai mare pentru Uniunea Europeană. Și ar putea fi o forță de dizolvare pentru Uniunea Europeană. Nu am reușit până acum să cădem de acord asupra unei politici comune de migrație.
Există unii membri ai Uniunii Europene care sunt în stil japonez – nu vrem să ne amestecăm. Nu vrem migranți. Nu vrem să acceptăm oameni din afară. Ne dorim puritatea, dar alte țări, precum Spania, au o istorie lungă de acceptare a migranților.
Paradoxul este că Europa are nevoie de migranți, pentru că avem o creștere demografică atât de scăzută. Dacă vrem să supraviețuim din punct de vedere al muncii, avem nevoie de migranți”, a declarat el, potrivit ziarului britanic The Guardian.
Josep Borrell cere o mai mare cooperare în domeniul apărării
Deși Rusia va încerca să exploateze problema migrației în interiorul Europei, Josep Borrell a negat că război din Ucraina a contribuit la criza imigranților. Potrivit lui, criza migraților este o problemă veche de zeci de ani, alimentată de războaie și sărăcia din țările din care pleacă oamenii.
Se pare că statele europene au fost forțate să se trezească dintr-o „siestă” privind cheltuielile pentru apărare, după ce trăiseră sub „umbrela nucleară americană”, atunci când început războiul din Ucraina.
El a cerut o mai mare cooperare în domeniul apărării și decizii mai rapide cu privire la furnizarea de arme armatei Ucrainei. În plus, el a apărat contraofensiva soldaților ucraineni. Se pare că o treime din teritoriul ucrainean a fost minat, iar un contraatac frontal ar fi fost sinucigaș.