Secția pentru Investigarea Infracțiunilor din Justiție, mai precis intenţia de desfiinţare a acesteia, ţine prima pagina a ziarelor din România. Ce se va întâmplă cu anchetele asupra magistraţilor dacă SIIJ va dispărea? Una dintre posibilităţi este reintrarea în scenă a DNA.
Desfiinţarea Secției pentru Investigarea Infracțiunilor din Justiție (SIIJ) ar putea însemna că anchetarea judecătorilor va reveni din nou în competenţa DNA.
Dosare deschise la DNA, însă fără trimiteri în judecată
În trecut, procurorii DNA au deschis sute de dosare penale judecătorilor sau procurorilor, însă când a venit vorba despre trimiterea efectivă în judecată, putem observa un procent de doar 4%. Mai exact, în perioada 2003-2018, din 3662 de dosare instrumentate de DNA, au ajuns în fața instanței numai 161 de magistrați.
Dintre cele 4 structuri ale Ministerului Public, DNA a trimis în judecată cei mai mulți judecători și procurori, respectiv 161. Dosarele DNA au fost instrumentate atât înainte, cât și după înființarea Serviciului pentru Combaterea Corupției din Justiție (înființat prin Ordinul nr. 10/31.01.2014 al procurorului-șef DNA).
În martie 2019, DNA confirma că în perioada 01.09.2002 – 11.10.2018 pe rolul său au fost înregistrate un număr total de 5.854 de cauze penale care vizau pretinse fapte penale săvârșite de magistrați, 655 dintre aceste dosare fiind constituite ca urmare a unor sesizări din oficiu, arată o analiză realizată de qmagazine.ro.
Inspecţia Judiciară: Nu există posibilitatea efectuării unui calcul exact
Problema şi mai mare este că nu se poate cunoaşte numărul total de judecători vizaţi. Raportul Inspecției Judiciare privind „Respectarea principiilor generale care guvernează activitatea Autorității judecătorești în cauzele de competența DNA vizând magistrați sau în legătură cu acestea”, validat în 2019 de CSM, confirmă, în mod expres, că „NU există posibilitatea efectuării unui calcul exact al numărului total de judecători vizaţi în dosarele de urmărire penală analizate”.
DNA a încercat, fără succes, să anuleze acest raport, care mai confirmă că, între 01.01.2014 şi 31.07.2018, au existat numeroase abuzuri și presiuni.
Raportul menţionează, „situații de solicitare de la instanțele de judecată a dosarelor civile/penale ce se aflau pe rolul instanțelor de judecată, indiferent de stadiul de soluționare, în vederea efectuării urmăririi penale în cauzele privind magistrații, ce se poate constitui într-un potențial factor de presiune asupra judecătorilor învestiți cu soluționarea respectivelor dosare”, respectiv „solicitări de preluare a unei cauze penale de către DNA structura centrală, în raport de modul de soluționare de către judecător a unor cereri de prelungire a mandatelor de supraveghere tehnică vizând magistrați, fapt ce poate constitui un potențial factor de presiune asupra judecătorului vizat”.
Stelian Ion cere judecătorilor să confirme rechizitoriile procurorilor
Posibila revenire a competenţelor de urmărire penală faţă de magistraţi la DNA, dar şi declaraţiile recente ale ministrului Justiţiei, Stelian Ion, produc astfel temeri puternice că DNA va fi un instrument de presiune, mai scrie Qmagazine.
“E important să nu avem o rată mare a achitărilor. Ideea de bază este aceea că anchetele să fie validate prin hotărâri. Să se vadă că procurorii au făcut foarte bine urmărirea penală”, afirma recent Stelian Ion.
Sursa foto: INQUAM Photos, Octav Ganea