Piesele de domino ale Chinei din Asia de Sud par să se afle într-o criză economică și politică uriașă, fiind în cădere liberă. Practic, Beijingul asistă în acest moment la prăbușirea politică secvențială a pieselor sale din Asia de Sud, pe care le-a cultivat intens în Pakistan și mai ales în Sri Lanka. Ultima, așa cum se știe, a plonjat într-un haos și colaps total. Nici Nepalul nu pare să fie departe.
Situația actuală demonstrează pericolul „capcanei datoriilor” de care s-a folosit China pentru a câștiga baze strategice în Asia de Sud, arată o analiză publicată de Eurasiareview.
Sri Lanka are o locație strategică deosebit de importantă pentru Beijing. Insula a oferit Chinei acces la apele de dincolo de strâmtoarea Malacca, între Malaezia și Singapore, prin care trece o mare parte din comerțul Chinei cu destinația Africa și Asia de Vest. Acum, China se întreabă dacă își mai poate recupera piesele de domino din această regiune și dacă se mai poate reașeza pe piedestalul pe care și l-a creat în Asia de Sud. Mediul geopolitic actual și deziluzia totală a oamenilor din Sri Lanka și Pakistan vor face, probabil, dificilă revenirea sa pe acest piedestal.
Un coșmar pentru Beijing
Crizele politice și economice induse de China în Sri Lanka din cauza ”capcanei datoriilor”, precum și problemele provocate de elitele lor politice, s-ar putea transforma într-un coșmar pentru Beijing.
Din punctul de vedere al percepției, „Sărutul morții” aplicat de China a pecetluit deja viitorul Sri Lankăi și Pakistanului. Șansa lor ar fi să se desprindă din îmbrățișarea strategică a Chinei. Dar nu se așteaptă ca Beijingul să lase Pakistanul, Sri Lanka și Nepalul să iasă din îmbrățișarea chineză, subliniază publicația.
Va mai putea China să păstreze bazele militare în contextul colapsului economic?
China a manipulat ascensiunea politică a lui Imran Khan ca prim-ministru al Pakistanului și a impulsionat venirea la putere a fraților Rajapaksha în Sri Lanka. Planuri grandioase de dezvoltare economică au fost anunțate când China a subscris împrumuturi masive către Pakistan și Sri Lanka. Dar nimeni nu a luat în considerare și capacitățile financiare ale acestor țări de a rambursaa împrumuturile.
Rezultatul a fost că investițiile economice masive în Sri Lanka și Pakistan nu au dus la creșterea bunăstării srilankezilor sau pakistanezilor. În schimb, China a obținu tot ce dorea: baze strategice la Hambantota, în Sri Lanka, și la Gwadur în Pakistan. Va mai putea oare China să păstreze aceste baze, în contextul colapsului economic și al revoltelor politice din aceste două țări?
Generozitatea Chinei a îmbogățit conturile personale ale liderilor din cele două state
Criza politică și economică din Sri Lanka și criza economică și starea disfuncțională din punct de vedere politic din Pakistan sunt rezultatul direct al schimbului de avantaje dintre Sri Lanka și Pakistan cu Beijingul, cu câștiguri economice îndoielnice de care nu au beneficiat nicidecum cele două țări. S-a speculat intens că generozitatea financiară a Chinei a îmbogățit conturile personale ale liderilor politici din cele două state.
Din punct de vedere geopolitic, întrebarea crucială este dacă își mai poate recupera China poziția politică și economică în Asia de Sud. Și dacă srilankezii, pakistanezii sau nepalezii ar fi dispuși să mai salute prezența intruzivă a Chinei în țările lor, văzând dezastrul pe care l-a provocat Beijing-ul celor două țări.