Astfel, potrivit Asociației Producătorilor de Medicamente Generice din România (APMGR), sute de medicamente cu preț accesibil, printre care amoxicilina și diazepamul, riscă să dispară de pe piață. „Cerem încă o dată implicarea personală a primului ministru Victor Ponta şi a ministrului Finanțelor Publice Florin Georgescu pentru deblocarea situației”, a spus astăzi, la o conferință de presă, Laurențiu Mihai, director executiv APMGR.
În contextul în care principalul argument al Guvernului pentru menținerea taxei în formula actuală este îndeplinirea acordului cu Fondul Monetar Internațional şi Comisia Europeană, companiile membre APMGR au cerut celor două instituții să se pronunțe public asupra menținerii taxei clawback în forma actuală. „Refuzăm să credem că FMI şi CE susţin o soluţie care duce în mod clar la limitarea accesului românilor la medicamente şi la distrugerea industriei farmaceutice locale,” a declarat Mihai.
Producătorii de medicamente generice au cel mai mult de suferit de pe urma acestei taxe, în ciuda faptului că au o contribuţie importantă la economia reală – în total, activităţile lor asigură 8.000 de locuri de muncă în România şi aduc o contribuţie însemnată la finanţele publice prin impozite directe şi indirecte. Pentru majoritatea producătorilor de medicamente generice, evitarea insolvenţei nu se va putea face decât prin reevaluarea portofoliului de produse, renunțându-se la acele medicamente compensate care, din cauza nivelului taxei clawback, au ajuns sub pragul de rentabilitate.
Companiile membre APMGR continuă să susțină următoarele principii în construirea unei taxe clawback sustenabile de către industrie:
· Taxa trebuie să fie previzibilă şi plafonată la o valoare maximă realistă şi accesibilă producătorilor de medicamente generice;
· Utilizarea mecanismului ”claw back” pentru controlul creşterii disproporționate a vânzărilor de medicamente şi nu pentru acoperirea unui deficit al bugetului public;
· Baza de calcul a taxei trebuie să fie preţul de vânzare al producătorului, nu preţul de raft;
· Consumul real din anul anterior trebuie să fie suma de referinţă folosită la calcularea taxei;
· Termenele de plată ar trebui să fie corelate cu termenele de decontare – un plan clar definit de reducere a acestor termene la maximum 60 de zile;
În plus, aplicarea unei noi taxe clawback trebuie să se facă numai după o revizuire a calculului pentru primele două trimestre ale anului 2012.
Eșec pe tema ”taxa clawback”. Sute de medicamente ar putea să dispară
![Eșec pe tema ”taxa clawback”. Sute de medicamente ar putea să dispară](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/capital0145_4f870b.jpg)
26 iunie 2012, 14:24
Ultima modificare în 26 iunie 2012, 17:24
Discuțiile dintre producătorii de medicamente generice și guvern, referitoare la modificarea taxei clawback, au eșuat, în contextul în care autoritățile au respins orice propunere formulată de reprezentanții industriei de profil.
Etichete: clawback,
discutii,
medicamente
Publicat in categoriile: Știri din Business
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Publicat in categoriile: Știri din Business
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Pentru comentarii sau drept la replică, ne puteți contacta pe pagina noastră de Facebook
- IMM-urile solicită o nouă lege pentru aplicarea ”Small Business Act”
- Subsidiara Grupului Roca a înregistrat afaceri de peste 21 mil. lei în 2011
- Unilever are şef nou
- Importatorul de alimente Alfredo are buget de 6 milioane de euro pentru investiţii
- EXCLUSIV: Pleacă din România și KIABI
- Romgermed a investit jumătate de milion de euro într-un nou laborator medical în Bucureşti
- Ce idei le mai trec prin cap retailerilor ca să-și crească vânzările – Mega Image introduce coduri QR la raft
- Ce ştie o companie din SUA despre tine
- Cocor închiriază peste 1.000 mp italienilor de la Terranova
- E oficial! Americanii de la Molson Coors au cumpărat StarBev cu 2,65 miliarde de euro