Dupa un an de eforturi, Sorin Fodoreanu si-a vazut, la 25 aprilie 2000, sacii in caruta. Presedintele ARD (Agentia Romana de Dezvoltare) a reusit sa obtina facilitati de la Guvern pentru Continental si Solectron, singurele firme care l-au convins. Imediat dupa aceea, s-a tras linie. Ordonanta in baza careia facilitatile devenisera posibile a disparut. La fel si independenta ARD, care devine parte a unei noi institutii: Agentia Nationala de Dezvoltare Regionala, condusa de Liviu Marcu. Fodoreanu
Dupa un an de eforturi, Sorin Fodoreanu si-a vazut, la 25 aprilie 2000, sacii in caruta. Presedintele ARD (Agentia Romana de Dezvoltare) a reusit sa obtina facilitati de la Guvern pentru Continental si Solectron, singurele firme care l-au convins. Imediat dupa aceea, s-a tras linie. Ordonanta in baza careia facilitatile devenisera posibile a disparut. La fel si independenta ARD, care devine parte a unei noi institutii: Agentia Nationala de Dezvoltare Regionala, condusa de Liviu Marcu. Fodoreanu si-a dus misiunea la bun sfarsit.
Agentia Romana de Dezvoltare era institutia abilitata sa propuna Executivului facilitati pentru investitiile de peste 50 de milioane de dolari. Acest lucru era stabilit prin decedata Ordonanta de urgenta nr. 67/1999.
La 1 aprilie 1999, Sorin Fodoreanu declara ca „facilitatile vor fi acordate in egala masura atat pentru investitorii romani, cat si pentru cei straini”. Spusele de atunci au ramas doar o pacaleala.
Cunoscuta ca Ordonanta Renault, OUG nr. 67/1999 privind unele masuri pentru relansarea economica avea sa creeze mai putina speranta si mai multa ingrijorare actorilor de pe piata. Primii carora Guvernul nu le-a putut refuza solicitarea au fost francezii de la Renault.
Pacaleala are picioare scurte
Presat de o firma sau alta, Fodoreanu isi justifica graba: „Din informatiile noastre, foarte multi investitori stau la granita cu o serie de echipamente, in special pentru productie, pentru ca nu au vrut sa intre in Romania din cauza lipsei acestor facilitati”. Ce a reusit Fodoreanu pana acum? Sa-i lase in afara granitelor pe cei mai multi investitori si sa ii alunge pe cei din tara.
„In cazul in care autoritatile vor continua sa mentina un tratament discriminatoriu fata de firmele din acelasi domeniu, este de la sine inteles ca va trebui sa ne restrangem activitatea pana la incetarea acesteia pe un anumit termen sau definitiv”, spune Ioan Ban, presedinte Daewoo Auto Trading.
Cu Renault, discutiile nu au avut loc de intors. Daca romanii le jucau festa, mirele lasa Dacia balta. Ca sa nu piarda pretendentul fabrica, cei doi Radu, Vasile si Sarbu, au imbracat rapid haina de nasi. Cadou de nunta, de la buget. De la nasu mare, fara numar, scutiri de taxe si impozite: scutirea de la plata impozitului pe profit pe o perioada de cinci ani, incepand cu primul an in care se obtine profit, scutirea de la plata taxelor vamale si TVA pentru aportul la capitalul social si pentru achizitiile de echipamente, amanarea cu trei ani a TVA pentru vanzarile de autovehicule din productie proprie pe piata interna (facilitate valabila si pentru subcontractori).
Prin existenta Legii nr. 241/1998, care stabilea facilitati fiscale si vamale importante, societatile Continental si Solectron se simteau indreptatite sa beneficieze de un sistem fiscal bland. Companiile aveau intocmite planuri de investitii in conditiile in care taxele vamale si TVA pentru importurile de tehnologie nu se plateau, dupa cum impozitul pe profitul reinvestit era zero sau redus, in functie de valoarea investitiei realizate. Contracte de privatizare importante (Dacia, Petromidia sunt doar cateva exemple) au fost blocate de anularea Legii nr. 241/1998, din cauza restrictiilor bugetare. Pentru societatile existente pe piata, proiectele de dezvoltare au fost date peste cap, iar in cazul nou-venitilor, retragerea parea iminenta, in conditiile date. Atunci s-a apelat la compromisul acceptarii facilitatilor, dar numai pentru investitiile majore. La vremea aceea, ministrul finantelor, Decebal Remes, sustinea ca bugetul nu va fi afectat, fiind vorba de investitii noi. Acum lucrurile nu mai sunt privite astfel. Ordonanta nr. 67/1999 trebuie sa dispara, fiind incorecta.
Pe ultima suta de metri, Ordonanta face victime
Nici nu a apucat sa se usuce cerneala pe „ordonanta Renault”, ca Sorin Fodoreanu iesea la rampa cu cele doua firme, aflate pe lista de asteptare a lui Radu Vasile. Ca sa nu mai vorbim de cea a FMI. In mai 1999, premierul anunta ca numai doua companii – Renault si Akmaya – vor beneficia de facilitatile prevazute in OUG nr. 67. Seful ARD nu impartasea parerea lui Vasile: „Exista o serie de firme care se incadreaza in categoria celor care beneficiaza de facilitati. Una dintre acestea este Continental.”
Firma germana anuntase, inca din februarie anul trecut, ca va investi la Timisoara peste 100 de milioane de marci in constructia unei fabrici de anvelope auto. Fara facilitati, compania sustinea ca pleaca din tara. Cu un program de investitii de o valoare apropiata, Tofan Group a ramas pe dinafara. „Desi am depus documentatia necesara pentru obtinerea de facilitati, nu am primit nici un raspuns din partea autoritatilor. Nu acelasi lucru a fost valabil pentru Continental, fapt ce ne determina sa credem ca aceasta firma este tratata preferential”, spune presedintele Gelu Tofan.
Oricum, in comparatie cu Renault, Continental nu a primit tot ceea ce a cerut. „Consiliul Concurentei nu a avizat facilitatile de exploatare, ci doar pe cele de investitii, anume scutirea de taxe vamale si TVA la importurile de echipamente si utilaje”, precizeaza Viorel Munteanu, presedintele institutiei citate.
Intrarea Solectron pe piata in aceleasi conditii a starnit mai putine dispute, in lipsa unui competitor de calibru in Romania si din cauza slabei dezvoltari a segmentului produselor electronice.
Si alte mari companii de pe piata romaneasca au resimtit negativ balciul facilitatilor. Firma italiana Fratti, din industria lemnului, si-a amanat o parte din investitia totala de 200 de milioane de dolari in asteptarea facilitatilor promise de OUG nr. 67. O data cu disparitia ei, singura sansa ca Executivul sa-si spele pacatele este sa se tina de promisiunea de a renunta la taxele vamale si TVA la importurile de tehnologie pentru tot poporul.
Istoric zbuciumat al facilitatilor pentru investitiile majore (cronologie inversa)
26 aprilie 2000: Guvernul anunta ca va acorda facilitati pentru importurile de tehnologie tuturor firmelor
25 aprilie 2000: Sunt aprobate facilitatile pentru companiile Continental
si Solectron; in aceeasi zi, Sorin
Fodoreanu devine subordonatul lui Liviu Marcu, prin comasarea a patru agentii guvernamentale in Agentia Nationala de Dezvoltare Regionala (ARD). Totodata, se anunta abrogarea OUG nr. 67/1999
mai-iunie 1999: Dupa negocieri indelungate, Guvernul aproba facilitatile pentru Renault. Consiliul Concurentei avizeaza retroactiv hotararea de
guvern, in septembrie anul trecut.
25 mai 1999: Premierul Radu Vasile anunta ca numai doua companii vor putea beneficia, in 1999, de facilitatile OUG nr. 67/1999 Renault si Akmaya
14 mai 1999: FMI cere Guvernului explicatii in legatura cu promovarea
facilitatilor, care contrazicea moratoriul semnat anterior.
13 mai 1999: Guvernul aproba
Ordonanta de urgenta nr. 67/1999, privind unele masuri pentru relansarea economica. Investitiile de peste 50 milioane dolari beneficiaza de o serie de facilitati fiscale si vamale. Se asteapta reactii negative din partea FMI.
1 aprilie 1999: Sorin Fodoreanu, presedintele ADR, anunta finalizarea proiectului de lege privind unele masuri de stimulare a investitiilor majore, pe modelul facilitatilor acordate companiei Renault. Proiectul urma a fi promovat in Parlament ca lege, prin asumarea raspunderii Guvernului in Parlament.
Ulterior, proiectul va lua forma ordonantei de urgenta.
aprilie 1999: Continental avertiza ca suspendarea Legii nr. 241/1998 poate duce chiar la retragerea sa de pe piata romaneasca.
februarie 1999: Continental anunta construirea unei fabrici la Timisoara.
Investitorii romani si straini cer Guvernului sa-si respecte promisiunile
Asociatia Oamenilor de Afaceri din Romania:
„In cazul Continental, avand in vedere profilul activitatii, ca si importanta produselor sale la nivel national, simplul argument al volumului de investitii de peste 50 milioane dolari nu este suficient pentru a i se acorda inlesniri. Aceasta cu atat mai mult cu cat in tara exista si alti competitori, care ar fi discriminati. Nu credem ca efectul, propagat in amonte si in aval, pentru consolidarea mediului de afaceri din Romania, ar fi atat de mare incat sa justifice beneficierea de un regim fiscal preferential. Chiar si in cazul in care s-ar realiza cea mai mare parte a productiei pentru export, nu trebuie neglijat faptul ca, in multe tari in curs de dezvoltare, produsele fabricate in lohn conduc la cresterea saraciei (misery growth), cu efect nefavorabil asupra dezvoltarii economiei pe termen mediu si lung.r
In cazul companiei americane Solectron, credem ca in sprijinul facilitatilor ar putea sa pledeze urmatoarele argumente: insemnatatea produselor electronice pentru transferul tehnologiilor de varf in economia si societatea romaneasca; rolul pe care il poate avea compania in sustinerea dezvoltarii societatii informationale in Romania, a telecomunicatiilor si a altor sectoare de inalta tehnologie; sfera larga de difuzare a produselor electronice, posibilitatile extinse de interfata cu globalizarea pietelor si ridicarea nivelului calificarii profesionale a fortei de munca. Totusi, se impunea o analiza riguroasa cost-beneficiu, pe baza careia sa se decida acordarea facilitatilor.”r
Consiliul Investitorilor Strainir
„Este inca devreme sa ne pronuntam. Abolirea Ordonantei nr. 67/1999 nu are consecinte deosebite, dat fiind numarul extrem de redus al companiilor beneficiare.r
Dupa cate am inteles, facilitatile acordate companiilor Solectron si Continental, privind scutirile de taxe vamale si TVA pentru importuri de echipamente si tehnologie noua, vor fi acordate si altor investitori. Daca va fi astfel, nu vor exista discriminari. Trebuie asteptata deciziar
finala pentru a judeca lucrurile in context.r
Inca neclarificata este reanalizarea, caz dupa caz, a situatiei investitorilor care au beneficiat anterior (prin contract) de facilitati. Acest aspect ramane extrem de important pentru credibilitatea deciziilor.r
Instabilitatea reglementarilor si frecventele modificari legislative au avut un efect negativ asupra investitiilor din Romania. r
Nu este vorba numai de atragerea investitorilor; avand in vedere perspectiva integrarii in Uniunea Europeana, aceasta situatie poate afecta viitorul. Un semn pozitiv ar fi consultarea partilor implicate in luarea deciziilor guvernamentale si promovarea legilor.r
r
Timisoara, pamantul facilitatilor pentru cei doi investitorir
Continental AG este unul dintre liderii mondiali ai productiei de anvelope. La Timisoara, compania a anuntat o investitie de peste 100 milioane de marci, in constructia unei fabrici cu aproximativ 1.000 de angajati. Productia obtinuta in Romania va fi destinata pietelor central si est-europene, au anuntat reprezentantii Continental. Compania Continental detine unitati de productie in SUA, Scotia, Slovacia, Mexic, Brazilia. r
Recent, una dintre fabricile din Scotia a fost inchisa. Se zvoneste ca utilarea fabricii de la Timisoara se va face si cu echipamentele de acolo.r
Facilitati obtinute: scutirea de la plata taxelor vamale si a TVA r
pentru importul de tehnologie, pe o perioada de cinci ani.r
Facilitatile respinse: scutire de la plata impozitului pe profit pe o perioada de cinci ani, amanarea de la plata TVA pe un interval de trei ani.r
r
Solectron este o companie americana specializata in productia de componente electronice. Reprezentantii companiei au anuntat recent ca vor construi doua noi unitati de productie, pe langa cele doua hale existente. r
Investitia se preconizeaza a fi finalizata pana in anul 2000 si va asigura 300 de locuri de munca noi. Compania Solectron are capacitati de productie in SUA, Brazilia, Franta, Germania, Irlanda, Japonia, Israel, Scotia. r
Initial, Solectron a intrat pe piata din Romania cu o unitate de productie in sistem leasing, in care lucrau 250 de persoane.r
Facilitati obtinute: scutirea de la plata taxelor vamale si a TVA pentru importul de tehnologie, pe o perioada de cinci ani.r
Facilitatile respinse: scutire de la plata impozitului pe profit pe o perioada de cinci ani, amanarea de la plata TVA pe un interval de trei ani.