Austria se inspiră după modelul Germaniei în ceea ce privește deportarea cetățenilor afgani
Inspirată de modelul Germaniei, Austria a anunțat că va începe deportarea cetățenilor afgani cu antecedente penale în țara lor de origine.
Decizia Austriei vine după ce Germania a deportat vineri 28 de infractori condamnați în Afganistan, marcând prima acțiune de acest tip de la revenirea talibanilor la putere în 2021. Viena plănuiește să colaboreze strâns cu Berlinul pentru a coordona deportările comune.
Cancelarul Karl Nehammer a declarat că ministrul de Interne austriac a negociat de mult timp cu omologul său german pentru a găsi soluții la problema deportărilor în Afganistan. Nehammer a subliniat că Austria deporta în prezent atât afgani, cât și sirieni.
„Ministrul de Interne poartă de foarte mult timp negocieri cu ministrul de Interne german cu privire la modul în care putem rezolva problema deportărilor în Afganistan, deoarece Austria deportează și afgani și sirieni chiar acum”, a declarat cancelarul Karl Nehammer.
![](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2021/11/migranti-1024x576.jpg)
Următorul pas este deportarea directă în Afganistan sau Siria
Nehammer a adăugat că următorul pas este să se reușească deportarea directă a persoanelor în Afganistan sau Siria.
„Acum, următorul pas este să putem deporta oamenii direct în Afganistan sau Siria”, a adăugat Nehammer.
Ministrul austriac de Interne, Gerhard Karner, a considerat decizia Germaniei ca fiind „foarte bună”. În martie, el a subliniat necesitatea și urgența de a discuta o reevaluare a interdicției UE privind deportările în Afganistan și Siria.
În martie, Karner a menționat la Bruxelles că, în prezent, repatrierea persoanelor în țări precum Siria sau Afganistan nu este posibilă, deoarece contravine legislației UE. El a adăugat că, în Austria, aceste două țări reprezintă aproximativ trei sferturi din totalul cererilor de azil.
„În prezent, nu putem repatria pe nimeni în țări precum Siria sau Afganistan, deoarece ar fi împotriva legislației UE.
În Austria, aceste două țări reprezintă aproximativ trei sferturi din totalul cererilor de azil”, a declarat Karner.
În plus, organizații pentru apărarea drepturilor omului, inclusiv Amnesty International, au denunțat această măsură ca fiind o „încălcare a dreptului internațional”.