de servicii pentru dezvoltarea profesionala: de la evaluari complexe, pana la orientarea in instruire, consiliere pentru dezvoltarea potentialului, alegerea unei profesii si ajutor pentru ocuparea unui loc de munca. In Occident, cele mai multe centre de cariera functioneaza in cadrul campusurilor universitare, ele fiind si un excelent mod de intersectie intre nevoile angajatorilor si asteptarile studentilor interesati sa gaseasca locul cel mai potrivit pentru debutul profesional. Centrele dispun
de servicii pentru dezvoltarea profesionala: de la evaluari complexe, pana la orientarea in instruire, consiliere pentru dezvoltarea potentialului, alegerea unei profesii si ajutor pentru ocuparea unui loc de munca. In Occident, cele mai multe centre de cariera functioneaza in cadrul campusurilor universitare, ele fiind si un excelent mod de intersectie intre nevoile angajatorilor si asteptarile studentilor interesati sa gaseasca locul cel mai potrivit pentru debutul profesional. Centrele dispun de o dotare materiala deosebita, baze de date, surse de informatii, retele de comunicare si expertiza in dezvoltarea potentialului tinerilor si integrarea lor in circuitul pietei muncii.In Romania, sistemul de consiliere pentru dezvoltarea carierei este inca in formare, chiar daca statul a facut investitii pentru organizarea unor centre de specialitate timp de multi ani. Serviciile de informare, orientare si consiliere din Romania sunt specializate pe trei grupuri de populatie: elevi si studenti si adulti. Ministerul Educatiei si Ministerul Muncii sunt institutiile care patroneaza acest gen de activitate, fiecare dispunand de o retea proprie de servicii de orientare scolara si/sau profesionala.
• Ministerul Educatiei, Cercetarii si Tineretului are ca obiectiv principal sa ofere servicii de orientare scolara si profesionala elevilor din sistemul de educatie si formare profesionala de nivel preuniversitar, motiv pentru care a introdus, in locul orei de dirigentie, o ora saptamanala de orientare scolara si profesionala. In cadrul scolilor functioneaza in acest moment 792 de centre de asistenta psihopedagogica si se intentioneaza suplimentarea numarului cu alte 637 de centre incepand cu anul scolar urmator. Centre de informare si consiliere privind cariera exista si in cadrul Directiilor Judetene de Tineret si Sport. Tot in structura invatamantului de stat functioneaza departamentele de consultanta pentru alegerea rutei profesionale si plasamentul pe piata muncii din cadrul institutiilor de invatamant superior.
• Agentia Nationala de Ocupare a Fortei de Munca (ANOFM) desfasoara diverse tipuri de activitati de orientare profesionala si reconversie profesionala a populatiei active in cadrul Centrelor de Informare si Consiliere Profesionala existente in resedintele de judet, dar si in alte localitati cu un numar mai mare de locuitori. La sfarsitul anului 2004, in tara existau 182 de centre de informare si consiliere privind cariera. Pe tot parcursul anului trecut au fost consiliate 79.220 de persoane. Potrivit datelor furnizate de ANOFM, in anul 2004 au fost cheltuite 9,862 miliarde lei, iar pentru acest an sunt prevazute a fi cheltuite 73,5 miliarde lei pentru informarea si consilierea profesionala a adultilor.
Consiliere in cariera fara legatura cu piata muncii
Chiar daca structurile create in domeniul consilierii in cariera sunt impresionante, activitatea lor este limitata si cu efecte greu de cuantificat. „Practic, in Romania exista doua retele mari de consiliere paralele, in domeniul educatiei si in domeniul muncii“, explica directorul adjunct al Institutului de Stiinte ale Educatiei, Mihai Jigau. Consilierii din centrele de educatie vor sa asigure indrumarea corecta a copiilor, cei de la munca au nevoie sa plaseze forta de munca. Problema este ca intre cele doua sisteme nu exista o legatura, in asa fel incat orientarea scolara sa se regaseasca in plasarea pe piata muncii. In alte tari, sistemul functioneaza integrat. Si noi am avut un astfel de proiect pilot, platit cu bani grei de la Banca Mondiala. Cand s-a terminat finantarea, a incetat, din pacate, si activitatea centrului.“Existenta acestei stari de fapt este si urmarea lipsei de educatie a populatiei pentru astfel de servicii, dar si a specialistilor in domeniu. „Universitatile inca nu pregatesc consilieri in cariera“, aflam de la Mihai Jigau, „desi este un segment de piata foarte important in care exista potential mare de angajare. Multi dintre consilierii existenti nu stiu sa faca consiliere. In putine scoli activitatea cabinetelor de consiliere se desfasoara cu responsabilitate si profesionalism. Multi consilieri sunt apatici si paraleli cu problemele scolii. Pe de alta parte, nici parintii nu stiu de existenta acestor specialisti si lasa pe umerii profesorilor intreaga orientare a copiilor.“ Aproximativ 1% din tineri sunt interesati de cariera lor profesionala si sunt foarte determinati in tot ceea ce intreprind de la varste mici (clasa a VII-a sau a VIII-a). Timid, sistemul de consiliere al statului a inceput sa fie preluat si de sectorul privat, dar fara rezultate care sa merite atentie. Numarul celor dispusi sa dea bani pentru un astfel de serviciu este nesemnificativ, iar serviciile se rezuma la investigatii de natura psihologica, fara relationare cu nevoile pietei muncii si, cu atat mai putin, cu perspectivele de evolutie pe termen mediu si lung.Nici despre centrele de orientare profesionala infiintate in cadrul oficiilor fortei de munca nu se poate spune ca fac altceva decat o sumara evaluare a profilului candidatilor si plasarea lor in posturile vacante. Activitatea se focalizeaza cu precadere asupra somerilor, cu obiective pe termene scurte. Despre orientarea adultilor in cariera, altii decat somerii, nici vorba. Centrele de orientare profesionala a adultilor nu dispun de o baza de informatii care sa permita identificarea rutelor educationale potrivite pentru exigentele diferitelor profesiuni si cunoasterea cererii de forta de munca in diferite domenii de activitate pentru un interval mai mare de timp, cinci, poate chiar zece ani.
De carierele „oamenilor mari“ se ocupa companiile
Multinationalele, care pun accent pe valoarea oamenilor si investesc in dezvoltarea lor pe termen lung, au preluat modelul centrelor de dezvoltare a carierei din Occident, adaptandu-l la specificul activitatii si culturii organizationale din Romania. Intr-un spatiu special amenajat, angajatii au la dispozitie carti si echipamente electronice pentru informarea lor profesionala. In functie de nevoile specifice, ei beneficiaza de sprijinul unor psihologi, consilieri in cariera sau traineri care lucreaza in cadrul centrului si ofera servicii adecvate. Schimbarile economice tot mai mari si mai frecvente obliga companiile sa recurga si la servicii specializate in facilitarea tranzitiei in cariera a angajatilor care parasesc organizatia. „Centrele de outplacement ofera sprijin angajatilor pentru a lua cele mai bune decizii in cariera. Programele de outplacement ii ajuta sa se cunoasca mai bine, sa-si imbunatateasca aptitudinile si competentele si sa identifice alternativele optime din suita ofertelor existente pe piata muncii“, explica presedintele DBM Europe, Paul Basile. La nivel mondial, outplacement-ul reprezinta o adevarata industrie, insumand aproximativ trei miliarde de dolari anual.“ In mod paradoxal, desi sistemul a fost inventat in America si specialistii cei mai buni tot acolo sunt formati, outplacement-ul s-a dezvoltat in ultimii ani mai mult in Europa. Acum este un astfel de centru si in Romania. Motivul infiintarii acestor centre il constituie castigurile evidente pentru companie, dar si pentru oameni, din acest tip de consiliere in cariera. Presedintele DBM spune ca profitabilitatea intreprinderilor care folosesc servicii de outplacement este cu 50% mai mare si, evident, se confrunta cu un numar mai mic de litigii cu angajatii. In plus, astfel de abordari in disponibilizarea oamenilor asigura companiilor o buna imagine, ceea ce se reflecta in mediul economic si prin mentinerea sau chiar cresterea cotatiilor acestor firme la bursa. Paul Basile spune ca, in decursul vietii profesionale, si-a schimbat de 11 ori locul de munca. „In al zecelea caz am participat la un program de outplacement. Credeti ca dupa noua joburi nu ar fi fost cazul sa spun ca sunt capabil sa-mi gasesc singur un loc de munca? Ei bine, am avut foarte multe de invatat din programul de outplacement la care am participat.“ Dovada succesul de care se bucura in lume compania pe care o conduce. rnDin pacate, astfel de exemple de preocupare pentru cariera angajatilor se numara pe degete in Romania. Dezvoltarea serviciilor de consiliere depinde, in primul rand, de gradul de interes si presiune pe care beneficiarii lor le vor exercita asupra furnizorilor, potrivit principiului ca „functia creeaza organul.“rn
rnTinerii nu stiu sa-si faca planuri de carierarn
rnTinerii din Romania au un nivel redus de informatii cu privire la posibilitatile de dezvoltare profesionala si o slaba putere de decizie in planificarea viitorului. Ei nu-si cunosc potentialul si competentele in vederea abordarii cu succes a unui anumit traseu in cariera. De aceea, ei ar trebui sa-si puna cateva intrebari esentiale, ale caror raspunsuri ii pot conduce cu usurinta sa descopere domeniul de munca si locul cel mai bun pe care l-ar putea apoi ocupa pe piata muncii.rn
rnSite-uri pentru orientarern
rnhttps://www.cnrop.ise.ro – site recomandat consilierilor in carierarn
rnhttps://europa.eu.int/ploteus – site cu informatii pentru studentirn
rnhttps://www.euroguidance.org.uk – site pentru diseminarea informatiilor in reteaua internationala de orientare profesionalarn
rnhttps://www.anofm.ro – site cu informatii pentru adulti si somerirn
rnhttps://www.go.ise.ro – ghidul ocupatiilorrn
rnEfectele consilierii in firmele care fac disponibilizari de personalrn
rnIn cazul angajatilor, s-a constatat ca acestia, in mod constant, reusesc sa-si gaseasca slujbe mult mai bune daca beneficiaza de servicii de outplacement. In cazul intreprinderilor, beneficiile outplacement-ului se pot masura in obiective de afaceri: costuri reduse, cresterea profitabilitatii, eficienta productivitatii etc. rn
rn• Productivitate 23% din participantii la studiul efectuat de DBM cred ca productivitatea a scazut in urmatorul an de dupa disponibilizarea personalului, 30% spun ca s-a mentinut la acelasi nivel, iar 28% au raspuns ca nu stiu daca a fost afectata productivitatea. rn
rn• Profitabilitate 60% din organizatiile care au utilizat servicii de consultanta in disponibilizare si tranzitie in cariera au raportat ca profitabilitatea a crescut sau s-a mentinut la acelasi nivel.rn
rn• Pretul actiunilor companiei la bursa 33% dintre organizatiile care au utilizat servicii de consultanta in disponibilizare si tranzitie in cariera au raportat ca a crescut sau s-a mentinut la acelasi nivel pretul actiunilor firmei la bursa in urmatoarele sase luni dupa disponibilizarea personalului, fata de numai 12% din cei care nu au folosit astfel de servicii si au crescut sau au pastrat aceleasi cotatii ale actiunilor pe piata de capital. rn
rnPentru a ocupa un post bun trebuie sa cunosti bine si alte limbi strainern
rnAbsolventii de liceu cred, intr-un procentaj semnificativ mai ridicat decat pe intreg esantionul, ca o buna cunoastere a limbilor straine este vitala in gasirea unui post bun. In schimb, un procentaj mult mai mic decat pe intreg esantionul considera ca nu este necesara o pregatire solida in domeniul de munca ales. Absolventii de facultate cred insa ca pregatirea buna este un atu esential pentru ocuparea unui post bun.rn
rnTinerii nu au nevoie de mentorirn
rnMajoritatea tinerilor se confrunta cu nevoia de a primi sfaturi si orientare in cariera. Cei mai multi stiu ca exista servicii de specialitate in domeniul consilierii profesionale, dar apeleaza in mica masura la ele. rn
rnSalariul este criteriul cel mai important in alegerea unei slujbern
rnAbsolventii cu studii superioare sunt mai putin interesati decat intreg esantionul ca locul de munca sa fie sigur sau de programul de lucru. Ei vor, in schimb, ca postul sa le dea posibilitatea de a avea mai multa initiativa. rn