Austria apără Rusia! Cancelarul austriac Karl Nehammer are un punct de vedere care intră în conflict cu decizia UE. Miza? Activele rusești înghețate. Ce vor să facă austriecii cu banii lui Putin?
Karl Nehammer nu e de acord ca banii să meargă către Ucraina
Karl Nehammer, cancelarul Austriei, a afirmat joi că banii proveniți din activele rusești blocate în urma sancțiunilor ar trebui să fie alocate pentru reconstrucția Ucrainei, nu pentru susținerea militarizării acestei țări.
Declarația sa vine după ce Josep Borrell, șeful diplomației din Europa, a făcut propunerea ca 90% dintre aceste fonduri să fie direcționate către achiziționarea de echipamente militare în numele Ucrainei.
Într-o conferință de presă anterioară summitului UE, Karl Nehammer a subliniat că țările neutre, precum Austria, ar trebui să fie asigurate că fondurile obținute din activele rusești nu vor fi alocate în exclusivitate pentru procurarea de armament și muniții.
„Discuţia iniţială a fost că trebuie investiţi în reconstrucţia Ucrainei. (…) Mie aceasta mi se pare o sugestie rezonabilă”, a declarat Karl Nehammer.
Ca urmare a sancțiunilor aplicate în urma invaziei în Ucraina, statele membre UE și cele din G7 au interzis Rusiei accesul la un total de aproape 300 de miliarde de euro din rezervele sale în aur sau valutare.
Potrivit strategiei propuse de Borrell și dezbatută în cadrul summitului european care a avut loc joi și vineri, 90% dintre sumele generate de aceste active rusești blocate, inclusiv dobânzile, ar urma să fie redirecționate către Facilitatea Europeană pentru Pace (EPF). Este vorba despre un fond suplimentar finanțat din contribuțiile statelor membre ale Uniunii Europene.
Acest fond este utilizat pentru acordarea de asistență militară țărilor terțe. Cu toate acestea, EPF a fost în principal dedicat sprijinirii Ucrainei în eforturile sale de securitate și nu exclusiv pentru înarmare.
Activele ruseşti îngheţate produc aproximativ 3 miliarde de euro anual
Cele 10% rămase ar putea fi direcționate către proiecte destinate îmbunătățirii capacității industriale militare a Ucrainei. Potrivit șefului diplomației UE, se estimează că veniturile provenite din activele rusești blocate ar fi în jur de 3 miliarde de euro anual.
Miercuri, Rusia a respins propunerea lui Borrell drept act de „hoție și banditism”. Kremlinul a avertizat că implementarea acesteia ar putea declanșa decenii de litigii și ar putea submina reputația UE drept un gardian credibil al drepturilor de proprietate și un loc sigur în ceea ce privește investițiile.
Alți lideri europeni, cum ar fi președintele Lituaniei, Gitanas Nauseda, pledează pentru confiscarea directă a activelor rusești blocate în Occident. Aceștia vor utilizarea lor nu numai în reconstrucția Ucrainei, ci și în achiziționarea de armament și muniții pentru aceasta.
„Salutăm prima propunere în ce privește veniturile generate de activele imobilizate. Dar discutăm, de asemenea, despre activele imobilizate. Şi cred că acestea ar trebui să contribuie nu doar la reconstrucţia Ucrainei, ci şi la nevoile de apărare ale Ucrainei”, a transmis Gitanas Nauseda, înainte de Summitul european.
Cu toate acestea, implementarea unei astfel de măsuri, solicitate și de Ucraina, se dovedește a fi extrem de complicată în prezent, având în vedere multiplele obstacole de natură juridică, geopolitică și financiară. Printre acestea se numără riscul perturbării piețelor financiare internaționale și slăbirea monedei euro.
Mai mult, regimul Kremlinului a amenințat cu măsuri de represalii în cazul punerii în aplicare a acestei propuneri.