Politica monetară dusă de BNR permite băncilor româneşti să ofere cele mai bune dobânzi la depozite dintre ţările membre ale Uniunii Europene motiv pentru care străinii ţin în băncile locale echivalentul în lei a aproape 9 miliarde de euro, cu peste 5 miliarde de euro mai mult decât la începutul crizei financiare
La jumătatea anului 2011, soldul total al depozitelor pe termen mediu şi lung deţinute de persoanele străine în România era de peste 8,6 miliarde de euro, cu peste 5 miliarde de euro mai mult decât la jumătatea anului 2008, arată datele BNR. Această creştere nu se datorează însă vreunui reviriment în economia reală ci unei alte realităţi: în acest moment, leul românesc oferă cele mai bune dobânzi dintre toate monedele din Uniunea Europeană ajungând şi până la 8% în condiţiile în care dobânda de politică monetară a BNR este cea mai mare din UE adică 6,25%.
În Cehia de exemplu, dobânzile medii la depozite în coroane nu depăşesc 2,5%, în Polonia zlotul prespune dobânzi de 4-5%, în Ungaria un depozit în forinţi aduce randamente anuale de maximum 6,5% iar în Bulgaria economiile în leva nu aduc câştiguri mai mari de 5%. Despre depozitele în euro nu mai vorbim, ele aflându-se la niveluri minime istorice. În aceste condiţii, leul românesc, mai precis depozitele în lei capătă, păstrând proporţiiile, calităţile francului elveţian adică acelea de monedă de refugiu. Mai ales că evoluţia cursului de schimb euro/leu a fost una stabilă în ultimii 2 ani de zile.
Există însă şi reversul medaliei. Analiştii contactaţi de capital.ro spun că depozitele nerezidenţilor au fost un ajutor important pentru stabilitatea monedei locale în ultimii ani însă nu exclud posibilitatea ca aceste sume să fie de natură semispeculativă şi să plece la fel de repede cum au venit o dată cu scăderea dobânzilor.
România nominală vs România reală
De altfel, depozitele nerezidenţilor(în fapt dobânda mare) reprezintă unul dintre „principalele” active ale ţării noastre. Valoarea investiţiilor străine directe(bani care ajung în economia reală) abia dacă depăşea 1 miliard de euro la finele lunii iunie în timp ce depozitele nerezidenţilor săreau de 8,6 miliarde de euro. Dacă valoarea investiţiilor străine a scăzut faţă de anul trecut şi s-a prăbuşit pur şi simplu faţă de 2008, soldul depozitelor continuă să crească lună de lună de patru ani încoace. Prin comparaţie economia reală nu reuşeşte să îşi revină din şocul crizei creşterea economică prognozată pentru 2011 fiind una neglijabilă, dacă va fi.