Ministrul Educației, Ligia Deca, a vorbit la Apel Matinal, la Radio România Actualități, despre reformele din educație și despre cum am putea îmbunătăți calitatea învățământului românesc. La ce trebuie să se aștepte elevii și profesorii în perioada următoare?
Pachetul Legilor Educației, care vizează învățământul preuniversitar și învățământul superior a fost publicat și se află în dezbatere publică. Modificările vin pe fondul cifrelor îngrijorătoare ce au plasat România în coada clasamentului european în ceea ce privește educația.
„Cred că după un deceniu de la adoptarea Legii 1/2011, mai bine de un deceniu, vedem o serie de schimbări în societate și o serie de statistici îngrijorătoare vizavi de performanța, dar și de echitatea sistemului de educație.
Și atunci, bazat pe studiile din ultima vreme, bazat pe lecțiile pandemiei și pe consultarea publică ce a rezultat în viziunea ‘România educată’ a fost elaborat acest pachet legislativ care își propune să răspundă la toate aceste provocări”, a spus Ligia Deca.
Cele mai importante modificări din Legile Educației
Întrebată care sunt cele mai importante modificări, ministrul a răspuns:
„În principiu vorbim despre creșterea calității, reforme pentru creșterea calității și pentru scăderea analfabetismului funcțional, iar aici discutăm despre creșterea calității cadrelor didactice și a modului în care ne uităm la cariera didactică și o susținem mai bine, îi dăm mai mult respect în societate, inclusiv din creșterea nivelului de salarizare, aș zice eu, în mod consistent.
Practic, toată grila de salarizare din Educație va pleca de la nivelul salariului mediu pe economie. Orice profesor debutant pleacă cu această promisiune de salarizare decentă. De asemenea, creștem calitatea formării inițiale a profesorilor prin introducerea unui masterat didactic, care are în proporție de 80% practică, practică supravegheată de un mentor, în clase diferite, din medii diferite, în așa fel încât să avem profesori debutați, deja pregătiți pentru ce vor întâlni în clase și pentru provocările pe care le vor avea.
Vom avea o serie întreagă de programe naționale: programul național pentru reducerea abandonului școlar, care înseamnă rechizite, acoperirea costurilor de navetă, masă sănătoasă pentru deja peste un milion de copii, începând cu aplicarea legii. Vorbim și de sprijin concret, cu ore remediale sau de profundare, pentru a acoperi golurile de învățare pe care, din păcate, anii de pandemie le-au lăsat, nu în rândul unor copii.
Avem și un program de reducere analfabetismului funcțional, care își propune ca să nu mai ajungem la acea testare PISA, care se aplică la 15 ani, și să vedem că există nivel nesatisfăcător de alfabetizare științifică sau alfabetizare clasică şi atunci, în fiecare an vor exista testări pentru copii pentru a vedea care sunt problemele în învățare şi a adaptat parcursul /…/ și prin intermediul portofoliului educațional.”
Ligia Deca, despre inamovibilitatea profesorilor
Aceasta a vorbit, totodată, despre imposibilitatea profesorilor de a fi revocați, în mod deosebit în sistemul universitar.
„Cred că orice sistem de educație se bazează pe calitatea corpului didactic, iar aici, așa cum am subliniat mai devreme, avem o serie întreagă de măsuri care să ne ajute, inclusiv în ceea ce privește formarea continuă. Nu este vorba despre inamovibilitate, este vorba despre siguranța în profesie, faptul că există un parcurs de carieră pe care tinerii și-l pot imagina, există niște etape clare și există o lipsă de precaritate a slujbei, care face ca profesorii care au trecut de filtrele inițiale, cu har, să se poată dedica meseriei lor.
Asta nu înseamnă că prin sistemul de asigurare a calității, care acum este mai puțin birocratic, şi, într-o anumită măsură, la nivel instituțional, adus împreună cu sistemul de inspecție, nu putem verifica atât performanța școlilor, cât și modul în care profesorii își desfășoară activitatea.
De exemplu, formarea continuă în propunerea legislativă vizează trei paliere: o parte din credite, o treime vor fi acordate în funcție de nevoile stabilite la nivel național, de exemplu, creșterea nivelului de alfabetizare funcțională, o treime vor fi adaptate nevoilor școlii, da, deci, dacă avem o școală unde trebuie să reducem abandonul școlar, atunci profesorii vor fi formați să recunoască semnele timpurii ale abandonului, și o treime rămâne la latitudinea profesorului. Practic, având acele centre județene pentru cariera didactică, vom și monitoriza impactul acestor formări la clasă”, a spus aceasta la emisiunea Apel Matinal, de la Radio România Actualități.
Sistemul de învățământ va deveni mai flexibil
Ligia Deca a precizat că scopul acestor modificări este de a personaliza parcursul educațional al elevilor și de a face programele mai flexibile.
„Noile legi au exact această premisă, să ne uităm în primul rând la beneficiar, atât prin personalizarea parcursului educaţional, iar aici intră inclusiv admiterea la liceu pe care aţi amintit-o… O mai bună potrivire cu profilul de liceu face parte din filozofia personalizării parcursului, dar nu numai, vorbim şi despre un portofoliu educaţional care strânge toate datele vizavi de achiziţiile pe care un copil le are nu numai din mediul şcolar, dar şi din mediul non-formal şi informal, în aşa fel încât profesorii de la clase să ştie în orice moment care sunt acele arii de îmbunătăţire pentru fiecare copil pe care trebuie să insiste.
Mai mult, avem o flexibilitate curriculară mai mare prevăzută, vorbim despre curriculum la decizia elevului, din oferta şcolii, ne dorim ca opţionalele să reprezintre, într-adevăr, o particularizare a procesului educaţional şi ne dorim ca acolo să putem utiliza şi lecţiile pandemiei, adică instrumentele digitale de calitate pe care le-am dezvoltat să le putem utiliza tocmai pentru a mai mări paleta de opționale.”, a declarat ea.
Bacalaureatul tehnologic, o necesitate
Întrebată dacă bacalaureatul tehnologic va fi apreciat, ministrul a subliniat particularitatea unui astfel de liceu și necesitatea unui examen care să reflecte disciplinele studiate de elevi.
„Cred că dacă, și vedem asta, avem un liceu personalizat, adică avem filiere și specializări care individualizează ruta de învățare, trebuie să avem și un bacalaureat care să reflectă această opțiune. Mai direct spus, trebuie să evaluăm ceea ce copiii fac în liceu.
Și atunci filiera teoretică are un bacalaureat adaptat la specializările pe care elevul le alege, ruta vocațională la fel. Similar, ruta tehnologică va avea un bacalaureat tehnologic cu discipline dintre cele pe care copiii le parcurg în liceu”, a spus aceasta.