Există o localitate în Italia unde nimeni nu a dat, în toată pandemia, nas în nas cu COVID-19. Cu oricine ai vorbi din zona Cireale, un mic centru din Cilento care are puțin peste 1.600 de locuitori, situat între Paestum și Agropoli și cunoscut pentru producția de năut, răspunsul este mereu același: un zâmbet ironic, aproape sfidător sub mască și inevitabilul refren: "Aici, la noi, nu a existat covid".
O adevărată performanță cu care se mândrește și primarul, Gerardo Antelmo, un fost jurnalist angajat în administrația civică, în special de când a aflat că este protagonistul, împreună cu comunitatea sa, studiului pilot lansat de Pascale, un institut pentru tratamentul cancerului din Napoli, pentru a înțelege unde găsește virusul un teren mai fertil, scrie Il Corriere della sera din Italia.
Studiul
Studiul, lansat în colaborare cu Fundația Melanoma Onlus, Spitalul Colli, Universitatea Vanvitelli, Centrul de cercetare avansată în biotehnologie Ceinge și mai presus de toate, cu 60 de municipalități din Campania, și coordonat de Paolo Ascierto, director al Departamentului Melanom, Imunologie, Oncologie Experimentală și terapii inovatoare, va începe în această săptămână și va folosi subiecți care au avut Covid și 150 de participanți sănătoși disponibili pentru experimentare.
Pe scurt, studiul, care se desfășoară în laboratoarele Crom din Mercogliano și este condus de Alfredo Budillon, prevede evaluarea profilului metabolic, citokinomic și lipidic în baza unei probe de sânge a pacienților care au fost afectați de coronavirus.
În plus, pentru a evidenția eventuala susceptibilitate genetică care stă la baza răspunsului hiper-inflamator indus de virus, va fi efectuată secvențierea genelor corelate cu activarea imună, pe receptorul ACE2, pe genele implicate în producerea de anticorpi și factori genetici de risc pro-trombotici. În paralel, studiul prevede participarea a aproximativ 150 de participanți sănătoși proveniți din diferite municipalități din Campania și care au acceptat să colaboreze: Battipaglia, Castellabate, Puglianello, Sarno, Bellizzi, Aquara, Torrecuso, San Cipriano Picentino și în primul rând, Cicerale covid free.
Primarul: „Cetățenii au fost cuminți”
În primăria din Via Roma, pe care a reușit să o renoveze („fără niciun fel de costuri”, a doua sursă de mândrie), primarul Antelmo recunoaște meritele concetățenilor săi din Cicerale: „Au fost cuminți și au respectat mereu toate regulile. Aici, în timpul lockdown-ului, nu ieșea nimeni din casă”. Pentru ca apoi, să admită în șoaptă: „Să recunoaștem, am avut și o doză bună de noroc”.
Cu excepția unei perioade scurte, care a riscat să dea peste cap totul. „Trecusem atât de bine de primul val – spune primarul – încât unii colegi primari, în glumă, îmi spuneau: dar cum este posibil să nu ai nici măcar un caz? Spune-ne adevărul, le ascunzi”. La mijlocul lunii aprilie, însă, virusul și-a făcut apariția timid: șase pozitivi și la Cicerale, care riscă să se alinieze astfel cu restul regiunii Cilento. Primarul este supărat, bate cu pumnul în masă și decide măsuri dure. Timp de zece zile închide piețele și parcurile publice și prevede o amendă de o mie de euro pentru cei ce nu respectă regulile. „Din fericire, acestea au fost cazuri izolate, nu s-a creat un focar.
Infecția a fost generată de oameni care aduseseră virusul din afară”. În timp ce Antelmo vorbește, consilierul său pentru afaceri generale și juridice, Manuela Manzo, îl ascultă. Ea, de afară a adus nu a adus virusul, ci experiența: „M-am născut în Cicerale, dar m-am mutat la Milano pentru a face practică juridică. Apoi, am ales mă întorc acasă, aici trăim mai bine”. Un discurs mai mult sau mai puțin similar i se aplică și Rosannei Gargano, care, împreună cu partenerul ei Domenico tocmai a inaugurat barul «Il Babà»: „M-am născut aici, dar am trăit mereu la Torino. Doar vara mă întorceam la Ascea, unde aveam un bar. Apoi, într-o zi, am decis să ne întoarcem la Cicerale”.
O chestiune de „aer”
Ideea depopulării, o constantă tristă în multe alte mici localități din jur, dispare, în timp ce apare cel de-al treilea motiv al mândriei primarului. Da, dar totuși nimeni nu ne-a explicat: de ce a fost virusul marele absent aici? „Am fost o comunitate deschisă care se protejează”, susține Antonio Torrusio, un pensionar angajat al uneia dintre numeroasele fabrici din zona industrială și care de patruzeci de ani este paznic voluntar.
„Aici, plimbările cu copiii au fost permise mereu, chiar și atunci când erau interzise în toată regiunea. Așa cum a fost autorizată și recoltarea măslinelor”.
„Totul este o chestiune de aer – intervine Maria Carpinelli – care aici este curat, fără smog”. La Cireale s-a născut și Chef Giovanna Voria, ambasador al dietei mediteraneene, pe care o valorifică în felurile sale de mâncare de la ferma Corbella: „Sănătatea nostru se datorează, cu siguranță unui factor genetic la care se adaugă, totuși, aerul curat, o alimentație sănătoasă și dieta mediteraneană.
Numărul mare de centenari care locuiesc în Cilento nu este întâmplător”. Cum putem explica cazurile pozitive care, deși în număr foarte limitat, au existat totuși? Voria are teoria sa: „Puținele care au existat îi privesc pe fii rezidenților care locuiesc în nord și care, din anumite motive familiale, s-au întors acasă. Şi au adus virusul”. Și ce legătură are cu asta dieta mediteraneană?
„Are de-a face cu asta, pentru că dacă mâncăm mereu sănătos, nu ne îmbolnăvim de-atâtea patologii care ne scad imunitatea și deschid ușa bacteriilor și virusurilor”. Înainte de plecare, primarul ne arată zona în care va realiza un mare muzeu în aer liber, în onoarea lui Edgar Degas, pictorul impresionist care a locuit aici timp de 11 ani. Al patrulea motiv de mândrie.
Sursa foto: europa.eu