Condamnările pentru spălare de bani, precum cea recentă a fostului preşedinte al Consiliului Judeţean Constanţa, Nicuşor Constantinescu, un apropiat al lui Radu Mazăre, s-ar putea înmulţi în România, ca urmare a unei decizii a Comisiei Europene cu privire la spălarea de bani şi finanţarea terorismului.
Comisia Europeană a adoptat miercuri o comunicare şi patru rapoarte care vor sprijini autorităţile de la nivel european şi naţional să contracareze cu mai multă eficacitate riscurile în materie de spălare a banilor şi de finanţare a terorismului, relatează Agerpres.
Prin Directivele patru şi cinci privind combaterea spălării banilor, Comisia Juncker a instituit norme solide la nivelul UE şi a consolidat rolul de supraveghere al Autorităţii Bancare Europene. Rapoartele evidenţiază necesitatea transpunerii pe deplin a directivelor menţionate, subliniind totodată faptul că încă persistă o serie de deficienţe structurale în punerea în aplicare a normelor Uniunii în materie de combatere a spălării banilor şi a finanţării terorismului. Pachetul prezentat miercuri va servi drept bază pentru viitoarele opţiuni de politică privind consolidarea în continuare a cadrului UE de combatere a spălării banilor, apreciază Comisia Europeană.
„Avem norme stricte în materie de combatere a spălării banilor la nivelul UE, dar este necesar ca toate statele membre să transpună în practică aceste norme. Nu vrem ca în UE să existe vreun punct slab de care infractorii ar putea să profite. Scandalurile recente au arătat că statele membre ar trebui să rezolve această problemă în regim de urgenţă”, a declarat Věra Jourová, comisarul pentru Justiţie, Consumatori şi Egalitate de Gen.
Raportul privind evaluarea la nivel supranaţional a riscurilor este un instrument menit să ajute statele membre să identifice şi să contracareze riscurile în materie de spălare a banilor şi de finanţare a terorismului. Din 2017, Comisia adoptă un raport pe această temă la fiecare doi ani.
Raportul arată că majoritatea recomandărilor formulate în cadrul primei evaluări la nivel supranaţional a riscurilor au fost puse în aplicare de diverşii actori. Cu toate acestea, persistă unele vulnerabilităţi orizontale, în special în ceea ce priveşte produsele anonime, identificarea beneficiarilor reali şi noile produse nereglementate, cum ar fi activele virtuale. Unele dintre aceste vulnerabilităţi vor fi remediate în cadrul viitoarei transpuneri a celei de-a cincea directive privind combaterea spălării banilor. Raportul reaminteşte, de asemenea, faptul că statele membre nu au transpus încă pe deplin cea de-a patra directivă privind combaterea spălării banilor. Comisia invită statele membre să transpună pe deplin directiva şi să dea curs recomandărilor formulate în raport. Aceste acţiuni ar îmbunătăţi cooperarea dintre autorităţile de supraveghere, ar sensibiliza entităţile obligate şi ar oferi orientări suplimentare privind identificarea beneficiarilor reali, apreciază executivul comunitar.