Comisia de la veneția a dat publicității luni un nou raport dur referitor la modificările aduse de PSD, ALDE și UDMR legislației din Justiției. În document este criticat puternic înființarea și modul de funcționare al Secției speciale de anchetare a magistraților.
Comisia de la Veneția a cerut Guvernului condus de Viorica Dăncilă să limiteze drastic folosirea ordonanțelor de urgență, acte normative prin intermediul cărora executivul se sustrage mecanismelor de control clasice într-un stat de drept.
Printre concluziile documentului, citat de G4 Media, se menționează că cele mai problematice elemente aduse anul trecut legilor justiției, identificate în opinia din octombrie 2018, sau au rămas neschimbate sau au fost modificate în mai rău.
„În mod alarmant, guvernul continuă să facă modificări legislative prin ordonanțe de urgență. Această practică slăbește posibilitatea de verificare a guvernului, este contrară principiului separației puterilor în stat și perturbă stabilitatea legislativă. Comisia de la Veneția solicită autorităților române să limiteze drastic folosirea ordonanțelor de urgență”, se arată în document.
Totodată, Comisia de la Veneția a susținut că motivele înființării Secției pentru Investigarea Infracțiunilor din Justiție, cu o jurisdicție vagă, rămân neclare. În opinia sa, procurorii-șefi ai acestei Secții au fost numiți în baza unei proceduri provizorii care, de facto, a eliminat Secția pentru procurori a Consiliului Superior al Magistraturii din procesul de decizie. Este neclar până în ce punct procurorii Secției Speciale și șeful acesteia se află sub controlul ierarhic al Procurorului general.
„Modaliatea de numire și demiterea a procurorilor de rang înalt a rămas, în esență, la fel, cu ministrul Justiției având un rol decisiv în acest proces, fără a putea fi contrabalansat de președintele României sau de CSM.
Noile prevederi oferă posibilitatea înlăturării în mod arbitrar a actualilor procurori de rang înalt. Comisia de la Veneția fac apel la autoritățile române să nu aplice aceste noi prevederi în cazul procurorilor de rang înalt care se aflau în funcție la momentul adoptării lor”, se menționează în raport.