A face cumpărături este astăzi un comportament care a căpătat dimensiuni noi, datorită concurenţei între producători şi mărci, astfel că putem vorbi despre societatea românească – mediul urban, în mod special – ca fiind o societate de consum. La începutul acestui an, MEDNET Marketing Research Center a efectuat un studiu la nivel naţional privind obiceiurile de cumpărare şi factorii care determină, într-o măsură mai mică sau mai mare, decizia de achiziţie
A face cumpărături este astăzi un comportament care a căpătat dimensiuni noi, datorită concurenţei între producători şi mărci, astfel că putem vorbi despre societatea românească – mediul urban, în mod special – ca fiind o societate de consum.
La începutul acestui an, MEDNET Marketing Research Center a efectuat un studiu la nivel naţional privind obiceiurile de cumpărare şi factorii care determină, într-o măsură mai mică sau mai mare, decizia de achiziţie. Au fost chestionate în acest scop 1.200 de persoane adulte din mediul urban, cu vârsta cuprinsă între 18 şi 65 de ani. Acestea au acordat puncte unor afirmaţii, pe o scală de la 1 la 5, unde 1 înseamnă „dezacord total“, iar 5, „acord total“.
Potrivit rezultatelor studiului, renumele mărcii este considerat un indicator foarte bun al calităţii (3,70 puncte), produsele cărora li se face multă reclamă sunt preferate celor despre care nu se ştie nimic (3,31 puncte), iar cea mai bună cale de a afla informaţii despre un produs este să vorbeşti cu vânzătorul (3,15 puncte). Toţi românii, indiferent de clasa socială din care fac parte, optează pentru branduri foarte cunoscute, în special în cazul produselor de folosinţă îndelungată, pe care se cheltuiesc sume mari de bani.
„Rezultatele studiului nu mă surprind, consumatorul român dovedindu-se a fi la fel de sofisticat şi pretenţios în alegerea produselor ca şi cel din ţările vest-europene, apreciind deopotrivă calitatea şi marca, dorind să beneficieze de cele mai bune servicii şi având aşteptări mari în ceea ce priveşte asistenţa în magazin. Retailerului nu îi rămâne decât să răspundă prompt acestor cerinţe pentru a-şi fideliza clienţii şi pentru a face faţă concurenţei“, este de părere Andreea Lupea, director operaţional, Real – Hypermarket România.
Totuşi, afirmaţia „Sunt prea sărac ca să-mi cumpăr lucruri ieftine“ a întrunit o medie de 4,04 puncte în cazul respondenţilor cu venituri scăzute, în timp ce persoanele cu venituri medii, care nu duc neapărat grija zilei de mâine, au acordat doar 3,71 puncte acestui comportament de achiziţie.
Obiceiuri de cumpărare preluate prin imitaţie
„La anumite tipuri de produse, obiceiurile de cumpărare sunt mai puternic aservite necesităţilor“, precizează Daniela Honcioiu, project coordinator, MEDNET Marketing Research Center. „Astfel, afirmaţia «cumpăr lucruri noi doar atunci când cele pe care le am se strică» a obţinut 3,89 puncte din partea celor săraci, şi 2,81 puncte din partea celor bogaţi, aceştia din urmă preferând să înlocuiască bunurile achiziţionate nu atunci când acestea încetează să mai funcţioneze, ci în momentul în care se uzează moral“, adaugă Daniela Honcioiu.
Cele mai multe puncte însă (câte 3,91), le-au obţinut afirmaţiile „Prefer să-mi fac toate cumpărăturile dintr-un singur supermarket“ şi „Înainte de orice altceva, mă uit la preţuri“.
„Sondajul arată faptul că românii din mediul urban sunt familiarizaţi deja cu consumerismul, au deja o educaţie privind latura cotidiană a consumului, astfel că cercetările de piaţă surprind percepţiile nuanţate ale cumpărătorului“, constată Aurora Liiceanu, psiholog. „Surpermarketurile sunt o lume nu numai a necesităţii, ci şi a plăcerii. Ele oferă o formă atractivă de învăţare socială, de adoptare de noi comportamente şi obiceiuri preluate prin imitaţie. În acest sens, supermarketurile au o funcţie de modernizare, dar şi de standardizare.“
În opinia Aurorei Liiceanu, copiii, mai ales, învaţă de mici să devină consumatori, să compare, să aleagă, să-şi stabilească preferinţe, să experimenteze. În supermarket, femeile sunt atrase de varietatea soluţiilor pe care le au la îndemână pentru a spori confortul casnic, iar bărbaţii nu mai trăiesc neplăcerea mersului la piaţă cu care se confruntau în trecut. Funcţia socială a acestor forme moderne de comerţ este evidentă, ele reunind familia aşa cum pe vremuri o făcea televizorul.
Preţul rămâne elementul decisiv al actului cumpărării, acest cuvânt fiind prezent foarte des chiar în mesajele publicitare, pentru a atrage cumpărătorii. El este asociat cu ideea de avantaj, dar şi cu o realitate care este exprimată prin contraste: preţ mic – calitate mare; preţ mic – avantajul de a putea cumpăra mai multe produse etc.
„Relaţia între cumpărător şi produs este complexă, dar dimensiunea economică rămâne esenţială“, concluzionează Aurora Liiceanu.
Un alt aspect important care a reieşit în urma studiului efectuat de MEDNET Marketing este faptul că mulţi tineri recurg la internet, fie pentru a achiziţiona anumite produse, care, de cele mai multe ori, nu se găsesc în ţară, fie doar pentru a accesa diverse site-uri şi a se interesa de preţuri şi caracteristici tehnice.
«Consumatorul român este sofisticat şi pretenţios, apreciază calitatea şi marca, dorind totodată să beneficieze de cele mai bune servicii şi având aşteptări mari în ceea ce priveşte asistenţa din magazin.»
Andreea Lupea, director operaţional, Real–Hypermarket România