Mărirea salariului minim ar trebui realizată în trepte pentru a fi mai uşor de digerat pentru corporaţii şi pentru a fi măsurată reacţia economiei la diferiţi stimuli, a declarat joi Adrian Mitroi, profesor de finanţe comportamentale la Academia de Studii Economice (ASE).
'Nu îmi place (această creştere a salariului minim n.r.) din mantra mea favorită: economia este supradozată acum cu facilităţi fiscale. Politica fiscală este supra acomodativă, dacă se poate spune aşa, încât România este un mic paradis fiscal. Motivaţii pentru persoane fizice şi corporaţii de a eluda taxele nu mai sunt. Este o mare eroare să nu îţi mai plăteşti astăzi taxele. Nu numai că este demodat şi antic, ci este nerentabil. Pentru că ai atât de multă relaxare fiscală, eu aş fi preferat ca această mărire de salariu să fie făcută mai puţin accelerat pentru că impactul probabil este bun la nivel de individ, în schimb, la nivel de corporaţii, care au în medie între 40-60% costuri cu forţa de muncă a căror marjă comercială este 10%, cărora le creşte costul cu salariul în jur de 5-7%, este presată pe productivitate şi pe profitabilitate. Presiunea este pe corporaţii. Aş fi preferat să fie întinsă, în trepte, mai uşor de digerat de corporaţii', a spus Mitroi.
El a precizat că este firesc ca oamenii să îşi dorească salarii mai mari pentru că se munceşte mai mult şi mai bine, dar acestea pun în pericol profitabilitatea companiilor.
'Este foarte firesc ca oamenii să îşi dorească salarii mai mari şi merităm salarii mai mari pentru că pentru că noi toţi muncim mai mult şi mai bine, însă aceste salarii mai mari pun în pericol profitabilitatea companiilor pentru care lucrăm noi, dacă nu sunt acoperite şi de productivitate superioară. Reparaţia socială a salariilor foarte mici face sens din punct de vedere politic, însă părerea mea este că trebuia întinsă pe o perioadă în aşa fel încât să poţi să măsuri şi reacţia economiei la diferiţii stimuli. Acum, aceasta este ca un bolnav care primeşte şi antibiotice, şi vitamine, şi îl tratezi cu prea multă medicaţie, iar tu nu ştii la care răspunde cel mai bine. Nu mai avem gloanţe de argint suficiente. Le-am tras pe toate prea repede. Aş mai lăsa pentru că incertitudinile economiei globale politice şi nu neapărat economice ar fi fost bine să ne lase loc de manevră şi de acest gen de măsuri. Nici pe politica fiscală, nici pe cea monetară nu mai avem loc, şi nici pe salarii', a mai arătat profesorul ASE.
AGERPRES