Cauza o constituie declinul fara precedent al cotatiilor actiunilor Microsoft la bursa, combinat cu deciziile mai putin itelepte ale unor angajati de a-si utiliza dreptul de optiune. De exemplu, Dorothy, sotia unuia dintre programatorii Microsoft, spune ca de fiecare data cind actiunile scad cu cinci dolari si ramin la acest curs timp de trei zile, suna telefonul. Este brokerul care solicita o noua garantie pentru asigurarea platii imprumutului. Aceste telefoane ii atentioneaza pe actionari ca brokerul este pe punctul de a vinde o parte din actiuni pentru a-si mentine rezerva de capital din imprumutul acordat actionarilor. „Ne anunta ca vor vinde din actiunile noastre”, spune Dorothy. „Nu pot face altceva decit sa ichid telefonul. Aceste optiuni sunt igrozitoare.”
Nimeni nu poate spune ca Microsoft sau societatile de brokeraj procedeaza incorect. De fapt, unii expertii ii acuza chiar pe actionari pentru impasul i care au intrat: „Optiunile bursiere i-au facut bogati. Deciziile gresite de investitii i-au saracit”, declara un analist financiar. Optiunile sunt dreptul de a cumpara un pachet de actiuni la un pret dat, uzual sub pretul din piata. Angajatii care nu-si pot permite sa cumpere itregul pachet se pot imprumuta de la broker, la fel cum au facut Dorothy si sotul ei, David. Ei l-au lasat pe broker sa cumpere actiuni si sa plateasca impozitele, i numele lor, crezind ca aprecierea actiunilor va acoperi cu usurinta valoarea imprumuturilor. Apoi au mers si mai departe, contractind de la banci imprumuturi de sute de mii de dolari pentru cumpararea unei case, efectuarea de excursii si chiar pentru plata ipotecilor. Pe hirtie, pachetul de actiuni Microsoft valora la un moment dat peste 1,8 milioane dolari. Cind la ichiderea bursei, cursul a atins valoarea de 51,75 USD/actiune, Dorothy impreuna cu sotul ei erau faliti. Datoriile de 900.000 dolari depaseau valoarea actiunilor care scazuse la 828.000 USD. in ziua urmatoare cursul si-a revenit, actiunile valorind 990.000 dolari la ichiderea sedintei de tranzactionare.
in urma executarii a patru tranzactii pentru plata unor parti datoriei, societatea de brokeraj a vindut 17.000 de actiuni Microsoft din pachetul apartinind familiei Smith, i cursul acestui an. Ei datoreaza impozite i valoare de 50.000 USD si societatii de brokeraj 850.000 USD, i timp ce venitul familiei se ridica la 70.000 USD/an si locuiesc itr-o casa valorind 320.000 USD. Situatia financiara s-a deteriorat si mai mult din cauza imprumuturilor mari pe care le-au contractat, pe baza actiunilor pe care le detin.
Situatia lor nu este singulara. Un avocat specializat i falimente afirma ca are sase clienti, angajati la Microsoft, pentru care a realizat o reesalonare a platilor impozitelor si a ratelor la credite, pentru evitarea intrarii i incapacitate de plata. Toti au invocat greselile facute la exercitarea optiunilor pe care le aveau. „Unii dintre ei datoreaza impozite pe venit, de 40.000 USD, pina la 80.000 USD, pe care nu la mai pot plati”, spune avocatul. Unii subestimeaza nivelul impozitului pe venit pe care trebuie sa-l plateasca cind isi exercita dreptul de optiune. Pe data de 15 aprilie a anului urmator, ei sunt obligati sa achite integral sumele datorate fiscului.
De-a lungul anilor, Microsoft i-a atras pe foarte multi cu tentantele optiuni pentru achizitia de pachete de actiuni. Pachetele de actiuni oferite propriilor angajati au creat 10.000 de milionari, numai i zona Puget Sound. Optiunile au ajutat si compania Microsoft sa economiseasca mari sume de bani, deoarece pina i august 1999, s-au acordat salarii reduse, completate de posibilitatea a achizitiona actiuni ale companiei la un pret avantajos. Cursul actiunilor Microsoft a urcat icontinuu, din martie 1986, cind societatea a fost listata la bursa. Maximul istoric a fost atins pe 30 decembrie 1999, cu 199,94 USD/actiune. Cu aceste performante extraordinare si dominind piata bursiera, este de iteles ca investitorii nu s-au asteptat sa piarda de pe urma acestor actiuni. „in vremurile bune, actionarii au procedat corect, contractind imprumuturi pentru a-si exercita dreptul de optiune”, spune avocatul. „Era logic sa se imprumute, pentru ca ritmul de apreciere a actiunilor era superior nivelului dobinzilor, deci se obtinea un profit bun din aceste tranzactii, isa pe un trend descrescator, aceasta este o mare prostie”.
Privind retrospectiv, este usor de iteles cum au ajuns actionarii sa se iglodeze i datorii. Optiunile bursiere nu se acorda cu titlu gratuit. Alocate ca stimulente sau ca prime, optiunile permit destinatarului achizitia de actiuni la un curs mai mic decit valoarea de piata. insa multi actionari nu pot cumpara itreg pachetul de actiuni la pret scazut, mai ales ca se ofera de la 10.000 de actiuni i sus. Daca optiunea nu este exercita pina la o data limita, aceasta expira. De aceea multi recurg la credite acordate de broker. O parte din imprumut este destinat pentru plata impozitului pe venitul rezultat din diferenta dintre pretul de achizitie din cadrul ofertei si valoarea de piata i acel moment. La exercitarea optiunii, salariatul trebuie sa estimeze categoria de impozit pe venit i care se icadreaza – de regula, itre 28% si 39,6% – pentru a se determina rata de impozit care se aplica tranzactiei. De asemenea, este obisnuita subestimarea. Reducerea platilor conduce la datorii pentru plata impozitelor.
Aceasta tehnica de exercitare a optiunilor este cunoscuta sub numele de „cumpara si pastreaza”. Brokerii prefera sa utilizeze acest mecanism, deoarece genereaza dobinzi cuprinse itre 8,5% si 10,25% pe an. Dar ca orice imprumut, acestea se acorda pe baza unor garantii. Cind garantiile – i acest caz actiunile Microsoft – scad sub un anumit numar de procente din imprumutul acordat, brokerii isi contacteaza mai itii clientii pentru garantii suplimentare. Daca nu obtin suplimentarea garantiilor, icep sa vinda din actiuni pentru a-si proteja propriul imprumut. Cu cit scade mai mult bursa, cu atit se vind mai multe actiuni. Fara a se tine cont de cit scade cursul, brokerul considera ca trebuie sa-si recupereze banii dati initial, la fel ca un bancher. O reglementare a pietei de capital stipuleaza ca valoarea contului actionarului nu poate scadea sub 25% din partea ramasa dupa plata creditului. Cu alte cuvinte, garantia nu trebuie sa scada sub 25% din valoarea creditului primit, isa societatile de brokeraj si-au stabilit o limita de la 30% i sus.
Nu iseamna ca aceasta este singura modalitate de a-ti exercita dreptul de optiune. Celelalte posibilitati sunt vinzarea directa, cind se exercita optiunea si se vind imediat actiunile, sau vinzarea pentru acoperire, cind salariatul care isi exercita optiunea vinde doar cit sa-si acopere propria achizitie si impozitul pe venit. Dorothy spune ca pur si simplu nu a realizat consecintele deciziilor pe care le-au luat. „Oricind aveam nevoie de bani, doar ii sunam pe Salomon Smith Barney si imi aduceau imediat un cec. Cind cursul actiunilor era numai crescator, nu puteam sa-mi imaginez ca se vor rostogoli ca un bulgare de zapada”.
Traducere si adaptare dupa Technology News – Seattle
Mitul Microsoft a strivit salariati ai companiei
![Mitul Microsoft a strivit salariati ai companiei](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2021/03/default-image-1024x771.jpg)
2 noiembrie 2000, 12:00
Ultima modificare în 2 noiembrie 2000, 14:00
Cauza o constituie declinul fara precedent al cotatiilor actiunilor Microsoft la bursa, combinat cu deciziile mai putin itelepte ale unor angajati de a-si utiliza dreptul de optiune. De exemplu, Dorothy, sotia unuia dintre programatorii Microsoft, spune ca de fiecare data cind actiunile scad cu cinci dolari si ramin la acest curs timp de trei zile, suna telefonul. Este brokerul care solicita o noua garantie pentru asigurarea platii imprumutului. Aceste telefoane ii atentioneaza pe actionari ca b
Etichete: actiuni,
arhiva,
microsoft,
tax disincentive,
valoare
Publicat in categoriile: Arhiva
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Publicat in categoriile: Arhiva
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Pentru comentarii sau drept la replică, ne puteți contacta pe pagina noastră de Facebook
- Consilierul Bara „nu le are” cu promisiunile
- Viitorul guvern va avea marfa destula de scos la privatizare
- Acţiunile Terapia au rezerve de creştere
- Bancile imprumuta bani pentru distractii
- Primul salon aeronautic din Rominia
- Societate mixta romino-canadiana pe probleme de protectia mediului
- Au fost decernate peremiile Rising Stars
- Preturile la apartamente nu mai tin cont dolar
- Program de dezvoltare economica a Brasovului
- Razvan Munteanu: „Ne aflam i plina expansiune”