Noua Lege a Apărării Naționale. În lumina intensificării riscurilor la adresa securității naționale a României, Ministerul Apărării Naționale a elaborat un proiect pentru o nouă lege a Apărării Naționale. Cu ce schimbări vine ea?
Noua Lege a Apărării Naționale prevede și crearea unui centru național militar de comandă
Noua Lege a Apărării Naționale vizează instituirea unui centru național militar de comandă, cu rolul de a coordona și de a facilita interoperabilitatea cu forțele NATO prezente pe teritoriul țării noastre.
Ministerul Apărării Naționale a făcut publică noua lege și, după ce va fi aprobată de Guvern, va fi transmisă Parlamentului pentru a fi supusă dezbaterii și votului. Proiectul cuprinde amendamente și adăugiri în comparație cu legislația anterioară.
În principal, noua lege aduce în discuție conceptul de amenințări hibride la adresa securității României. Ea deschide calea pentru intervenții în afara teritoriului țării noastre. Astfel de acțiuni nu se limitează doar la trupele militare, ci pot implica și alte tipuri de intervenții, în scopul contracarării acestor amenințări hibride. Aceste intervenții pot fi inițiate la recomandarea președintelui României, cu aprobarea Consiliului Suprem de Apărare a Țării (CSAT).
„Președintele României poate dispune, la propunerea prim-ministrului, măsurile necesare pentru protejarea cetățenilor români aflați în pericol în afară teritoriului național”, aflăm din proiect.
În plus, proiectul introduce o nouă definiție pentru forțele „destinate apărării”. Acesta include atât forțele armate cât și forțele de protecție.
În categoria forțelor armate intră Armata, Jandarmeria, SRI, SIE, STS și Serviciul Secret al Ministerului Afacerilor Interne (DGPI).
Forțele de protecție includ Poliția, Poliția de Frontieră și Inspectoratul General pentru Situații de Urgență (IGSU).
Conform noii legi a apărării, în situația stării de mobilizare sau în timpul unui conflict armat, personalul angajat al Ministerului Afacerilor Interne poate fi supus militarizării.
Legea apărării propune și instituirea unei entități noi denumite Centrul Național Militar de Comandă (CNMC). Ea va fi responsabilă cu coordonarea și conducerea tuturor forțelor de apărare, inclusiv a trupelor NATO desfășurate în România.
Noua lege oferă o definiție mai complexă termenului de „apărare națională”
Conform proiectului de lege elaborat de Ministerul Apărării Naționale, se propune și implementarea unor măsuri pentru pregătirea populației în caz de apărare.
Conceptul și sfera apărării naționale sunt redefinite în lumina noii legislații, care aduce o definiție extinsă și meticuloasă a acestora. Subliniind convergența eforturilor într-o gamă variată de domenii, precum cel politic, diplomatic, informațional, militar, economic, financiar și juridic, obiectivul rămâne garantarea suveranității, independenței și integrității teritoriale. Este adoptată o abordare holistică și sinergică a securității naționale, contrastând cu perspectiva mai limitată a legislației din 1994.
Reforma legislativă propune o revizuire a structurii organizaționale a sistemului național de apărare, acordând o atenție deosebită Consiliului Suprem de Apărare a Țării (CSAT) și altor instituții implicate în procesele de planificare strategică și operațională.
Legislația nouă abordează amenințările hibride în mod direct, recunoscându-le ca o provocare semnificativă pentru securitatea națională. Aceasta instituie proceduri specifice destinate identificării, prevenirii și contracarării acestor amenințări, reflectând o abordare proactivă în gestionarea acestor situații complexe.
Conform noului document, se subliniază importanța integrării și interoperabilității forțelor armate românești cu cele ale NATO și ale Uniunii Europene. Acest aspect reflectă responsabilitățile pe care România și le-a asumat ca membru al acestor organizații, evidențiind angajamentul său ferm față de cooperarea și colaborarea internațională în domeniul securității.
Remarcăm și o concentrare crescută asupra pregătirii și rezilienței civile în fața situațiilor de criză. Acest lucru subliniază importanța unei abordări ample și integrate în domeniul securității naționale, care să cuprindă nu doar aspectele militare, ci și cele civile, economice și sociale.
Noua legislație prevede modernizarea forțelor armate
În noul cadru legal, se aduc clarificări și actualizări privind sancțiunile aplicabile în caz de nerespectare a prevederilor, accentuând necesitatea respectării și asumării responsabilității atât de către instituții, cât și de către cetățeni, în contextul apărării naționale. Acest aspect subliniază importanța conformității și a respectării legii pentru asigurarea securității și stabilității naționale.
Revizuirea legislativă recentă evidențiază o preocupare sporită pentru protejarea infrastructurii critice naționale, impunând directive specifice pentru identificarea, securizarea și gestionarea promptă a oricăror amenințări care pot afecta aceste elemente vitale. Este pus un accent deosebit pe implementarea unor măsuri preventive și reacționare rapidă pentru a asigura rezistența și stabilitatea infrastructurii critice în fața potențialelor pericole.
Adaptarea și îmbunătățirea capacităților forțelor armate: În lumina progresului tehnologic și a necesităților de compatibilitate cu partenerii internaționali, noua legislație subliniază importanța înnoirii și echipării adecvate a forțelor armate. Aceasta creează un cadru legal solid pentru procesele de achiziție și modernizare a capacităților de apărare, asigurând că acestea rămân relevante și eficiente în contextul evoluției tehnologice și al provocărilor de securitate.
Îmbinarea eforturilor civile și militare: Se conturează o atenție deosebită acordată colaborării dintre instituțiile militare și cele civile, alături de implicarea sectorului privat și a societății civile. Scopul este de a promova o abordare holistică și unitară în asigurarea securității naționale, prin coordonarea și sinergia activităților între diferitele entități implicate.
Reglementarea situațiilor excepționale: Noile prevederi aduc o actualizare și o detaliere a cadrului legal referitor la instituirea stărilor de urgență, asediu sau mobilizare, oferind claritate asupra atribuțiilor autorităților și a măsurilor ce pot fi luate pentru gestionarea situațiilor de criză. Aceste modificări aduc transparență și coerență în tratamentul juridic al unor circumstanțe extraordinare, asigurând un cadru robust pentru acțiuni în contexte dificile.
Vă invităm să citiți întregul proiect de lege, chiar aici.
Noua lege a apărării naționale