Draftul ordonanței de urgență privind reducerea cheltuielilor publice prevede o serie de măsuri care va duce la diminuarea veniturilor acestor angajați. Despre ce este vorba mai exact?
Guvernul României se pregătește să adopte măsuri care vor duce la o reducere semnificativă pentru veniturile magistraților. Aceste măsuri fac parte dintr-un pachet de reducere a cheltuielilor bugetare și au fost discutate în cadrul negocierilor cu Comisia Europeană privind reducerea cheltuielilor publice în România.
Venituri magistrați. Care sunt schimbările
Draftul „Ordonanței de Urgență privind unele măsuri fiscal bugetare în domeniul cheltuielilor publice, descentralizarea/regionalizarea serviciilor publice, disciplina economico financiară, precum și pentru modificarea și completarea unor acte normative” a apărut duminică în spațiul public.
Venituri magistrați. Astfel, Guvernul intenționează să reducă veniturile magistraților, ceea ce include judecătorii și procurorii. Acest lucru va afecta în special veniturile pe care aceștia le-au câștigat prin hotărâri judecătorești definitive și acte ale ordonatorilor de credite. Aceste sume nu vor mai fi plătite în cursul acestui an, ci începând cu anul 2024.
„Tranșele aferente anului 2023 din sumele prevăzute prin hotărâri judecătorești având ca obiect acordarea unor drepturi de natură salarială stabilite în favoarea personalului din instituțiile și autoritățile publice, care fac obiectul plații eșalonate, reglementate prin Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 114/2018 privind instituirea unor măsuri în domeniul investițiilor publice și a unor măsuri fiscal bugetare, modificarea și completarea unor acte normative și prorogarea unor termene, cu modificările și completările ulterioare, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 130/2021 privind unele măsuri fiscal-bugetare, prorogarea unor termene, precum și pentru modificarea și completarea unor acte normative, cu modificările și completările ulterioare și Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 168/2022 privind unele măsuri fiscal-bugetare, prorogarea unor termene, precum și pentru modificarea și completarea unor acte normative, cu modificările și completările ulterioare, precum și tranșa aferentă anului 2023 din sumele reprezentând drepturi de natură salarială restante stabilite în favoarea personalului din sistemul justiției prin acte administrative ale ordonatorilor de credite, a cărei plată este reglementată prin Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 3/2019 privind eșalonarea plății drepturilor salariale restante pentru unele categorii de personal din sistemul justiției, neplătite până la data intrării în vigoare a prezentei ordonanțe de urgență, se plătesc în anul 2024”, se arată în draftul de OUG.
Se limitează și sporurile
De asemenea, potrivit draftului de ordonanță de urgență, personalul din sistemul judiciar nu va mai putea primi un spor pentru condiții de muncă grea, vătămătoare sau periculoasă de mai mult de 1.000 de lei brut. Aceasta va duce automat la o reducere a veniturilor magistraților care beneficiau anterior de astfel de sporuri.
„Pentru condiții de muncă grele, vătămătoare sau periculoase, personalul prevăzut la art. 1 beneficiază de un spor de până la 15% din salariul de baza sau, după caz, din indemnizația de încadrare dar nu mai mult de 1.000 lei brut lunar, corespunzător timpului lucrat”, arată draftul de OUG.
Schimbări legate de indemnizația de hrană
În plus, din 1 ianuarie 2024, indemnizația de hrană va fi acordată doar celor cu salarii lunare nete mai mici de 8.000 de lei. Această schimbare va afecta magistrații, deoarece majoritatea lor au venituri lunare nete mai mari de această sumă. În prezent, indemnizația de hrană pentru magistrați este de aproximativ 300 de lei pe lună.
„Începând cu 1 ianuarie 2024, ordonatorii de credite acordă obligatoriu, lunar, pentru personalul încadrat ale căror venituri salariale nete lunar sunt sub 8.000 lei inclusiv indemnizații de hrană la nivelul anual a 4000 lei actualizat anual cu indicele prețului de consum comunicat anual de Institutul Național de Statistică, cu excepția personalului Ministerului Apărării Naționale, Ministerului Afacerilor Interne, Ministerului Justiției – Administrația Națională a Penitenciarelor, Serviciului Român de Informații, Serviciului de Informații Externe, Serviciului de Protecție și Pază și Serviciului de Telecomunicații Speciale, precum și a personalului poliției locale care, potrivit legii, beneficiază de drepturi de hrană în temeiul Ordonanței Guvernului nr. 26/1994 privind drepturile de hrană, în timp de pace, ale personalului din sectorul de apărare națională, ordine publică și siguranță națională, republicată, cu modificările și completările ulterioare”, mai arată documentul citat.
În total, aceste măsuri vor conduce la o scădere semnificativă a veniturilor lunare ale magistraților, cu aproximativ 1.300 de lei.