Diabetul zaharat tip 2, cunoscut și sub denumirea de „boala secolului 21”, a devenit o amenințare majoră pentru sănătatea românilor. Unul din zece locuitori se confruntă deja cu această afecțiune. Problema este și mai alarmantă, în contextul în care riscul de dezvoltare a bolii în următorii 10 ani a devenit destul de mare.
Tot mai mulți români suferă de diabet zaharat tip 2. În lumina Zilei Mondiale a Diabetului, cercetările recente subliniază importanța unor măsuri imediate și eficiente pentru a contracara această epidemie care, în absența intervențiilor adecvate, va lăsa o amprentă adâncă asupra speranței de viață.
Tot mai mulți români suferă de diabet zaharat tip 2
Potrivit studiilor recente, situația este îngrijorătoare nu doar pentru societatea românească, ci și la nivel global. Diabetul zaharat tip 2 afectează deja unul din zece români. Acest fenomen are implicații pe termen lung, cu estimări care indică că numărul total al persoanelor afectate de diabetul zaharat va depăși un miliard până în 2050, punând chiar în pericol speranța de viață.
Specialiștii avertizează că, dacă nu se ia în considerare o gestionare corectă, diabetul va influența negativ speranța de viață în următoarele decenii. Această boală este considerată un factor de risc extrem de important pentru boli cardiovasculare și prezintă multiple complicații cronice. Este vorba despre probleme renale, oftalmologice, neurologice și cardiovasculare.
Factorii de risc pentru diabet reflectă adesea un stil de viață modern
Dr. Mariana Rosculete Dinu, medic primar diabet zaharat, nutriție și boli metabolice în cadrul Clinicii Medikali, spune că factori precum accesul la serviciile de sănătate și educația în domeniul sănătății sunt cheie în evoluția alarmantă a diabetului zaharat.
Factorii de risc pentru diabet sunt interconectați și reflectă adesea un stil de viață modern. Acesta este caracterizat de alimentație nesănătoasă și sedentarism. Predispoziția genetică nu poate fi ignorată, iar educația privind riscurile este esențială.
„În principal, factori precum accesul la serviciile de sănătate și educația în domeniul sănătății sunt recunoscute ca elemente cheie în evoluția alarmantă a acestei boli. Factorii de risc pentru diabet sunt interconectați și reflectă adesea un stil de viață modern, caracterizat de alimentație nesănătoasă și sedentarism. În egală măsură, predispoziția genetică nu poate fi ignorată, iar educația în privința riscurilor este esențială. Vestea bună este că educația terapeutică continuă poate aduce beneficii spectaculoase, dacă pacienții înțeleg că au rol important în autoîngrijirea acestei boli”, a explicat dr. Mariana Rosculete Dinu.
Diabetul zaharat nu afectează doar calitatea vieții, ci are și un impact semnificativ asupra sistemului de sănătate, crescând utilizarea serviciilor de îngrijire a sănătății și generând presiuni suplimentare asupra resurselor medicale.
„Instalarea diabetului conduce la o creștere a utilizării serviciilor de îngrijire a sănătății, generând presiuni suplimentare asupra resurselor medicale”, a mai spus ea.
Este recomandat un stil de viață sănătos pentru prevenirea diabetului
Simptomele diabetului zaharat, precum setea excesivă, urinarea frecventă și în cantități mari, senzația de foame excesivă și scăderea în greutate neintenționată, lipsa energiei și scăderea capacității de concentrare, sunt semnale tardive, motiv pentru care analizele de sânge periodice (glicemie, HbA1c) sunt esențiale.
Pentru prevenirea diabetului, este recomandat un stil de viață sănătos. Măsurile cele mai importante sunt:
- o alimentație echilibrată, săracă în zaharuri, bogată în legume, proteine de calitate și fibre;
- activitate fizică regulată.
Aceste practici sunt esențiale în reducerea semnificativă a riscului de diabet. La rândul ei, monitorizarea periodică a nivelului de zahăr din sânge reprezintă o măsură crucială.
1,5 milioane de pacienți se confruntă cu diabet zaharat tip 2
Ministrul Sănătății, Alexandru Rafila, a subliniat marți necesitatea unor politici publice de prevenție în domeniul alimentației pentru a reduce numărul pacienților care suferă de diabet.
Rafila a afirmat că diabetul, alături de bolile oncologice și cardio-cerebrovasculare, reprezintă majoritatea cazurilor de boli cronice și decese la nivel global. În România, 11,6% dintre cetățeni suferă de această afecțiune.
Resurse semnificative, de aproximativ 2,5 miliarde de lei, sunt alocate pentru tratament și monitorizare. Este clar că diabetul trebuie să fie o prioritate în politicile de sănătate, potrivit ministrului.
În opinia lui, creșterea numărului de pacienți cu diabet poate fi oprită prin politici publice de informare și prevenție. El subliniază importanța educației pentru sănătate încă din copilărie, inclusiv prin cursuri în școli despre alimentație, începând cu ciclul primar.
Rafila explică că diabetul, în afara formei de tip I, este adesea rezultatul unui stil de viață nesănătos, generat de obiceiuri sau publicitate. Consumul excesiv de carbohidrați și grăsimi saturate poate duce la tulburări metabolice profunde, iar diabetul reprezintă o astfel de tulburare. Ministrul subliniază nevoia de a contracara aceste obiceiuri nesănătoase și de a educa populația în mod corespunzător.
Prin politicile publice de prevenție și informare, Rafila speră să se încetinească creșterea alarmantă a cazurilor de diabet în România și să se creeze generații mai sănătoase, care să necesite mai puține intervenții medicale.