Republica Moldova se confruntă cu o nouă grupare criminală
Decizia Consiliului European din decembrie 2023, privind deschiderea negocierilor de aderare la Uniunea Europeană, a fost un moment important pentru Republica Moldova.
Responsabilitatea unei adeziuni reușite a adus cu sine o serie de reforme instituționale de substanță. Reforma justiției, combaterea corupției și planul de dezoligarhizare au fost printre prioritățile Bruxelles-ului.
Eforturile Chișinăului în aceste direcții au atras sprijin internațional semnificativ, contribuind la consolidarea securității statului.
În ciuda acestor eforturi, există în continuare un fenomen nociv care dăunează siguranței și integrității țării vecine, notează evz.ro.
Fuga lui Vladimir Plahotniuc
Fuga oligarhului Vladimir Plahotniuc în iunie 2019 a creat un vid de putere, declanșând un război între:
- actorii politici
- procurori
- oamenii de afaceri
Viorel Morari, cunoscut ca „Nașul” procurorilor, a preluat controlul asupra sistemului de justiție, infiltrându-l cu oameni de încredere.
Acest moment a marcat începutul unei perioade de instabilitate, unde interesele de grup și corupția au subminat justiția și au scăzut încrederea cetățenilor în aplicarea corectă a legii.
![Viorel Morari](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2024/01/Viorel-Morari.jpg)
Răfuiala dintre Stoianoglo și Morari
Răfuiala dintre Alexandr Stoianoglo și Viorel Morari a adus la iveală tensiunile din sistem. Alexandr Stoianoglo a fost suspendat și reținut, iar Morari a acționat pentru revenirea sa în funcție.
Între timp, Morari a căutat sprijin politic și a legat alianțe cu figuri controversate precum Ilan Șor și Gheorghe Cavcaliuc.
Amintim că Alexandr Stoianoglo a ocupat funcția de procuror general, în timp ce Viorel Morari a ocupat funcția de procuror anticorupție.
![Alexandr Stoianoglo](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2024/01/Alexandr-Stoianoglo.jpg)
Planurile de destabilizare și colaborarea cu Șor și Cavcaliuc
Potrivit sursei mai sus citate, investigațiile dezvăluie o întâlnire secretă între Morari și Ilan Șor, intermediată de Gheorghe Cavcaliuc.
Morari a călătorit în străinătate pentru a se întâlni cu cei doi lideri pro-rusi, căutând sprijin pentru revenirea sa la conducerea Procuraturii.
În schimbul acestui sprijin, Morari ar fi contribuit la destabilizarea Republicii Moldova, coordonând proteste și acțiuni care să submineze guvernarea.
![Ilan Șor](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2023/12/Ilan-Sor-e1702020904533.jpg)
Revenit în Republica Moldova, Morari și-a pus în aplicare planul, provocând proteste masive în Chișinău sub umbrela Partidului Șor și Partidului PACE, care au persistat timp de o lună.
Rolul strategic al lui Morari în această conspirație s-a evidențiat când a informat Cavcaliuc că autoritățile moldovene intenționează să contracareze acțiunile de protest programate pentru 12 martie 2023.
Această informație l-a determinat pe Cavcaliuc să anunțe public că formațiunile pe care le conduce nu vor participa la proteste în acea zi, evitând astfel contramăsuri din partea autorităților.
![Gheorghe Cavcaliuc](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2024/01/Gheorghe-Cavcaliuc.jpg)
Acțiunile grupării conduse de Morari, susținută de Ilan Șor și Gheorghe Cavcaliuc, reprezintă nu doar o amenințare la adresa Republicii Moldova, ci și un pericol pentru securitatea întregii regiuni.