Pe lângă lupta cu pandemia de coronavirus, acum, fermierii trebuie să facă față unei noi provocări. Potrivit prognozei agrometeorologică publicată de Administraţia Naţională de Meteorologie (ANM), un val de secetă se abate asupra țării.
Meteorologii susțin că seceta pedologică puternică şi extremă se va menţine, în perioada 1 – 7 octombrie, în Maramureş, Crişana, Oltenia şi Dobrogea, dar şi în cea mai mare parte a Banatului şi Munteniei, unde conţinutul de umiditate va prezenta valori deosebit de scăzute.
„În stratul de sol 0-20 cm ogor, rezerva de umiditate se va situa în limite satisfăcătoare până la apropiate de optim şi optime pe suprafeţe agricole extinse din Moldova şi Transilvania, local în nordul, nord-vestul, vestul şi sudul Munteniei, izolat nord-estul Banatului. Conţinutul de umiditate va prezenta valori scăzute (secetă pedologică moderată) şi deosebit de scăzute (secetă pedologică puternică şi extremă), în Maramureş, Crişana, Oltenia şi Dobrogea, cea mai mare parte a Banatului şi Munteniei, local în sudul, centrul şi izolat estul Moldovei, centrul şi estul Transilvaniei”, menţionează specialiştii ANM.
În ceea ce priveşte starea de vegetaţie a culturilor agricole, pe ansamblu, ritmurile de creştere şi dezvoltare ale plantelor vor evolua uşor mai lent, îndeosebi pe terenurile cu deficite de umiditate în sol, precum şi în zonele depresionare unde se vor înregistra temperaturi minime mai scăzute în aer şi sol.
Ce se va întâmpla cu culturile agricole
Totodată, la culturile de toamnă (rapiţă şi orz) semănate în epoca optimă, condiţiile agrometeorologice vor favoriza desfăşurarea fazelor incipiente de vegetaţie, respectiv germinare, răsărire şi apariţia primelor frunze, în special pe arealele agricole cu o bună aprovizionare cu apă a solului.
La cultura de floarea-soarelui se vor finaliza lucrările de recoltare, la nivelul întregii ţări. Porumbul va parcurge maturitatea deplină (60-100%) şi recoltarea pe majoritatea suprafeţelor agricole. În principalele bazine specializate, sfecla de zahăr va înregistra îngroşarea axei hipocotile, acumularea zahărului în rădăcină şi, izolat, maturitatea deplină.
Cartoful se va afla predominant la maturitate tehnologică, local fiind posibilă finalizarea lucrărilor de recoltare.
În majoritatea plantaţiilor, la speciile pomi-viticole se vor continua procesele de maturare a fructelor/boabelor/lemnului, îngălbenirea/căderea frunzelor şi recoltarea. Rapiţa şi orzul de toamnă însămânţate în perioada optimă vor parcurge germinarea şi răsărirea (10-40%), precum şi apariţia primelor frunze, extinzându-se totodată lucrările de semănat.
De asemenea, în zilele fără precipitaţii, lucrările agricole de sezon, respectiv recoltarea, eliberarea terenurilor de resturile vegetale, arături, pregătirea patului germinativ şi semănat se vor desfăşura în bune condiţii. Agrometeorologii recomandă continuarea lucrărilor de semănat la cerealierele de toamnă în epoca optimă (15 septembrie – 20 octombrie), îndeosebi pe arealele agricole cu o aprovizionare satisfăcătoare cu apă în stratul arabil al solului.
O vreme mult prea caldă
Din punct de vedere termic, în acest interval va predomina o vreme mai caldă decât în mod normal la nivelul întregii ţări. Temperatura medie diurnă a aerului se va situa între 10 – 25 grade Celsius, abaterile termice pozitive fiind de 1 – 9 grade, pe aproape întreg teritoriul.
Temperatura maximă a aerului se va încadra între 13 – 31 grade Celsius, în cea mai mare parte a zonelor de cultură. Temperatura minimă a aerului va oscila între 6 şi 21 de grade Celsius în toate regiunile, valori mai scăzute fiind posibile în depresiunile din estul Transilvaniei. Regimul termic mediu diurn al solului la adâncimea de 10 cm se va situa între 11 şi 26 de grade Celsius, optim continuării însămânţărilor la rapiţă şi orz, precum şi parcurgerii fazelor incipiente de vegetaţie (germinare, răsărire şi apariţia primelor frunze) la culturile de toamnă.
De asemenea, meteorologii se prognozează precipitaţii sub formă de ploi locale, izolat cu caracter de aversă, însoţite de descărcări electrice şi intensificări temporare ale vântului, în majoritatea zonelor de cultură. Local, cantităţile de apă pot fi mai însemnate din punct de vedere agricol.