România este campioană la poluare fonică, arată un studiu efectuat de InfoClima. Acesta scoate la iveală că aproape 4 milioane de persoane sunt expuse la un nivel ridicat de zgomot produs de traficul rutier în timpul zilei. Cifrele sunt aproape la fel de mari și pe timpul nopții.
România, campioană la poluare fonică
Aproape 4 milioane de români sunt expuși la nivele ridicate de zgomot generate de traficul rutier în timpul zilei. În același timp, un studiu recent arată că aproape 3 milioane se confruntă cu aceeași problemă în timpul nopții.
Aproximativ 150.000 de persoane sunt afectate de zgomotul ridicat generat de traficul feroviar în timpul zilei, continuă studiul.
În plus, aproape 133.000 de persoane se află în situația expunerii la un nivel ridicat de zgomot generat de traficul feroviar în timpul nopții.
Studiul realizat de InfoClima arată că aproximativ 20.000 de indivizi sunt afectați de zgomotul puternic produs de traficul aerian, indiferent de momentul zilei.
Această expunere poate conduce la consecințe serioase asupra sănătății. Este vorba despre efecte negative asupra inimii și sistemului circulator, generate de impactul fiziologic și emoțional pe termen lung, precum și de o scădere în calitatea somnului.
Principalele surse de poluare fonică
Mașini
Zgomotul generat de mașini provine din mai multe surse. În primul rând, avem poluarea sonoră generată de interacțiunea anvelopelor cu suprafața drumului în timpul accelerării sau frânării.
Pe lângă acest aspect, există și zgomotul emis de motoare, care este produs în principal de frecarea cu aerul. Nivelul acestuia depinde de aerodinamica vehiculului.
Trenuri
În ceea ce privește trenurile, există multiple surse de zgomot semnificative, care nu sunt neapărat dependente exclusiv de viteza trenului. Printre acestea se numără zgomotul generat de grupul motopropulsor, inclusiv motoarele diesel (inclusiv zgomotele de admisie, evacuare și ale motorului), transmisia de viteze și generatoarele electrice, care sunt în mare parte influențate de turația pe minut a motorului (rpm), precum și sursele electrice, cum ar fi convertoarele, care pot depinde în principal de alimentarea electrică.
De asemenea, ventilatoarele și sistemele de răcire contribuie la zgomot, iar în unele cazuri, ventilatoarele pot fi direct conectate la linia de transmisie, afectând nivelul de zgomot în funcție de turația acestora. Sursele intermitente, precum compresoarele și supapele, adaugă și ele la varietatea zgomotelor generate de trenuri.
Avioane
În ceea ce privește aviația civilă, cu excepția aeronavelor militare și a celor cu elice, principalul aspect problematic la aeronavele echipate cu două sau patru motoare cu turbină este generarea de zgomot în timpul decolării și aterizării.
Poluarea fonică industrială în România
În România, aproape 16.000 de persoane se confruntă cu expunerea la niveluri ridicate de zgomot produs de activitățile industriale în timpul zilei, cu o intensitate de 55 dB. Peste 7.000 de persoane sunt afectate de aceeași problemă în timpul nopții.
Sursele industriale pot varia de la instalații industriale de mari dimensiuni la surse mai mici, cum ar fi:
- uneltele
- sau mașinile utilizate în fabrici
Conform raportului „Environmental Noise in Europe” din 2020, România se află în cea mai nefavorabilă situație din Europa în ceea ce privește procentul populației expuse la poluarea fonică industrială.
În ciuda declinului în industrie din România, încă observăm prezența unor fabrici importante precum:
- Kronospan la Brașov și Sebeș
- Azomureș la Târgu Mureș
- și altele.