Petrișor Peiu este doctor al Universității Politehnica din București și fost consilier al premierului Adrian Nastase. De asemenea, el este și coordonator al Departamentului de Analize Economice al Fundației Universitare a Mării Negre (FUMN).
Petrișor Peiu a avut amabilitatea să ne vorbească despre provocările acestui an, din perspectiva expertizei sale.
Inflația care nu mai trece
În 2022, România va înfrunta trei mari provocări. În primul rând, prețul energiei electrice și al gazului natural, preț care va eroda puternic puterea de cumpărare și care va reduce masiv competitivitatea companiilor, mai ales a celor din zona industrială. Prețul prea mare al gazului natural, care a adus după sine până acum triplarea costului îngrășămintelor, va conduce la reducerea utilizării acestora în agricultură, ceea ce va avea ca efect reducerea producției vegetale.
Ca efect pe termen mediu, românii se vor confrunta cu o inflație persistentă, care nu va trece așa de ușor cum dau unii să se înțeleagă. Atâta timp cât nimeni nu va face nimic pentru a crește producția internă de gaze și electricitate, inflația nu se va domoli deloc. Vom continua, de asemenea, să importăm inflație pe măsură ce vom importa din ce în ce mai mult. Și toate contractele încheiate pe prețurile de la începutul lui 2020 vor trebui actualizate cu mult peste ceea ce ne așteptăm astăzi.
PNRR nu iartă
În al doilea rând, mult așteptatul și mult-lăudatul Plan Național de Redresare și Reziliență (PNRR) va veni cu o listă lungă de sarcini pe care țara noastră va trebui să le îndeplinească într-un ritm cât se poate de susținut. Și același PNRR va obliga administrația și companiile să lucreze într-un ritm mult mai alert decât o fac de obicei. Pentru că, spre deosebire de alte tipuri de finanțări europene, aici nu poți greși și nu poți întârzia. Contractele trebuie toate semnate până la sfârșitul anului viitor, iar finalizarea acestora trebuie să aibă loc până la finalul lui 2026. Nu se vor mai face „fazări”, adică nu se vor mai închide parțial anumite obiective, pentru a fi deschise din nou în exercițiul financiar viitor. Și pentru ca examenul pe care îl dă întreaga societate la acest capitol să fie și mai greu, în paralel cu PNRR, România trebuie să închidă cadrul financiar multianual 2014-2020 (până în decembrie 2023) și să deschidă cadrul financiar multianual 2021-2027!
Ciucă rămâne la ceea ce se pricepe mai bine: achizițiile de armament
În al treilea rând, vom avea un guvern complicat, compus din două partide veșnic rivale și care nu se iubesc plus vulpoii de la UDMR, hotărâți să exploateze în interesul minorității lor orice slăbiciune a statului român. PNL și PSD își vor disputa fiecare leu sau euro care va fi trecut în rubrica de cheltuieli. Se vor certa nu doar pe bugetele ministerelor, ci și pe cele ale Consiliilor Județene și ale primăriilor. Fiecare dintre cele două partide va încerca să trimită cât mai mulți bani în feudele electorale proprii. Din acest motiv, țara va simți puternic lipsa unei strategii naționale, coerente și unitare. Unii vor încerca să apese pe pedala „înlăturării inechităților și a sărăciei!, iar ceilalți vor încerca să apese pedala „investițiilor”. Deloc dispus să intre în această dispută, premierul Ciucă va rămâne la ceea ce se pricepe mai bine: achizițiile de armament, din sursă unică și prin negociere directă, finalizate cu contracte Guvern-către-Guvern, ocolind cu grijă orice licitații sau alte proceduri specifice democrațieiilor.
Deficitul comercial va crește puternic și va atinge , pentru comerțul cu bunuri, linia de 25 miliarde de euro. Deficitul bugetar va rămâne în continuare ridicat, mult peste media europeană și va fi scuza perfectă pentru războiul pe resurse bugetare dintre primele două partide ale coaliției.
Va fi, deci, un an greu, în care entuziasmul revenirii din 2020 se va fi risipit, iar decepția provocată de viitoarea criză nu va fi apărut. Încă.