Principalul acţionar minoritar de la Oltchim, rămas fără reprezentant în conducerea combinatului, contestă în justiţie deciziile majoritarului referitoare la investiţiile pro-gramate cu garanţii ale statului. Atunci când acţionariatul este împărţit între stat şi privat, scandalul este aproape garantat. Este de ajuns să ne uităm la situaţia în care se află Fondul Proprietatea, unde majoritarul, statul român, amână pentru a nu ştiu câta oară stabilirea unui administrat
Principalul acţionar minoritar de la Oltchim, rămas fără reprezentant în conducerea combinatului, contestă în justiţie deciziile majoritarului referitoare la investiţiile pro-gramate cu garanţii ale statului.
Atunci când acţionariatul este împărţit între stat şi privat, scandalul este aproape garantat. Este de ajuns să ne uităm la situaţia în care se află Fondul Proprietatea, unde majoritarul, statul român, amână pentru a nu ştiu câta oară stabilirea unui administrator (de această dată prin tărăgănarea semnării contractului cu Franklin Templeton.)
Într-o situaţie similară se află şi combinatul chimic din Râmnicu-Vâlcea, Oltchim. Statul, prin Ministerul Economiei, deţine 54,79% din acţiuni, un pachet de 12,15% se află în proprietatea companiei germane Petro Carbo Chem SE (PCC), iar restul de 33% din capitalul social este împărţit între acţionari nesemnificativi. Situaţia la care ne referim, cu disensiuni ajunse până la tribunal între majoritar şi minoritarul semnificativ, a fost generată de garanţia pe care statul vrea să o ofere Oltchim, de circa 50 de milioane de euro, şi de conversia unor creanţe în acţiuni pentru a şterge datoriile companiei.
Diferendele sunt cu atât mai ciudate cu cât PCC SE este unul dintre puţinii candidaţi la privatizarea Oltchim, intenţie declarată chiar şi după declanşarea actualului scandal. Privatizare care ar avea ca obiect o companie cu pierderi mari în ultimii ani.
Pierderi masive
Raportul auditorului KPMG pentru situaţia financiară din 2008 arată că „obligaţiile curente ale societăţii Oltchim şi ale filialelor sale depăşeau activele sale circulante cu 714,8 milioane lei la data de 31 decembrie 2008“. Cea mai mare parte a datoriilor OLT sunt către Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului (AVAS), creanţele deţinute de către instituţia statului fiind de 508,4 milioane lei. Combinatul chimic a înregistrat pierderi în ultimii doi ani. Conform datelor disponibile la BVB, în 2007, pierderea s-a ridicat la 95,9 milioane lei, iar anul trecut, rezultatul negativ a urcat până la 234 milioane lei. Cifra de afaceri netă a Oltchim a urcat în 2008 faţă de anul anterior, ajungând la 1,94 miliarde lei, de la 1,75 miliarde lei. Profitul operaţional a fost însă negativ anul trecut, în cuantum de 77,2 milioane lei. În 2007, rezultatul din exploatare fusese însă pozitiv, anul fiind încheiat cu un plus de 7,4 milioane lei.
Problemele dintre acţionari au apărut anul acesta, după ce statul român a decis că societatea are nevoie de ajutor pentru a evita falimentul. Statul s-a angajat să susţină financiar compania cu peste 4.000 de angajaţi, miza fiind eficientizarea combinatului prin investiţii, achiziţii şi conversia datoriilor. Transformarea datoriilor către AVAS ar urma să fie realizată cu respectarea dreptului de referinţă al acţionarilor, care vor trebui să aducă aport la capitalul social pentru a nu-şi diminua participaţiile. De asemenea, statul va garanta cu până la 80% creditul de circa 60 milioane euro pe care Oltchim îl va contracta pentru a cumpăra divizia de petrochimie de la Arpechim, principalul furnizor de materie primă al combinatului vâlcean. Producţia petrochimică a Arpechim, deţinută în prezent de Petrom, este oprită, ceea ce provoacă pierderi combinatului.
Audieri la Curtea de Apel
Acţionarul PCC SE, care nu este de acord cu decizia de achiziţionare a Arpechim, a atacat în instanţă decizia majoritarului, măsurile fiind considerate ajutor de stat, interzis de către Comisia Europeană. „PCC consideră că Oltchim era o firmă în dificultate înainte de 1 iulie 2008, ceea ce arată că garanţia de la EximBank reprezintă ajutor de stat, iar acest lucru trebuie notificat Comisiei Europene înainte de implementare“, spune Wojciech Zaremba, fostul reprezentant al PCC în Consiliul de Administraţie al Oltchim, exclus de către acţionarul majoritar în cadrul AGA de la începutul acestei luni.
Principalul minoritar refuză garanţia statului român, arătând că achiziţia Arpechim „este inadecvată din punct de vedere economic“. Soluţiile indicate de PCC au în vedere renunţarea la producţia de PVC şi orientarea către producerea de polimeri şi oxoalcooli. Următoarea audiere în cadrul procesului va avea loc săptămâna aceasta, instanţa urmând să decidă în legătură cu suspendarea temporară a aprobării pentru garanţia EximBank. Decizia Curţii de Apel este determinantă pentru evoluţia viitoare a acţiunilor Oltchim, dar şi a activităţii combinatului.
Oltchim era o firmă în dificultate financiară, ceea ce arată că garanţia de la EximBank reprezintă ajutor de stat, fapt ce contravine normelor UE.
Wojciech Zaremba, reprezentatntul PCC SE
91,9 mil. lei este capitalizarea la zi a Oltchim, după ce, în primele aproape zece luni, cotaţia acţiunilor s-a apreciat cu peste 90%, până la 0,27 lei
Apreciere
Acţiunile combinatului vâlcean Oltchim s-au apreciat cu peste 90% anul acesta, de la 0,14 lei pe acţiune la sfârşitul anului trecut până la aproximativ 0,27 lei. Maximul atins în 2009 s-a situat la puţin peste 0,35 lei, cotaţie atinsă în aprilie