Radu Ioanid a primit miercuri aviz favorabil din partea Comisiilor parlamentare reunite de politică externă pentru acreditarea sa în calitate de ambasador al României în Israel. Născut în Bucureşti, în anul 1953, Radu Ioanid este un istoric și filozof de origine evreiască, originar din România și stabilit în Statele Unite ale Americii. În prezent, ocupă funcţia de director al "International Archival Programs Division" din cadrul Muzeului Holocaustului din Washington.
La audierea din Parlament, Radu Ioanid a prezentat câteva obiective pe care şi le-a propus, subliniind relaţia „absolut specială” dintre ţara noastră şi Israel. „În primul rând, trebuie să reconfirmăm caracterul special al relaţiilor bilaterale atât din punct de vedere al componentelor strategice, cât şi prin intensificarea dialogului politico-diplomatic care există, dar care poate fi întărit. Sunt elemente care să ne facă să credem că este posibilă organizarea unei vizite a preşedintelui Statului Israel în România, în acest an”, a precizat Ioanid.
Pe plan economic, el a menţionat că este absolută nevoie de promovarea companiilor şi produselor româneşti pe piaţa israeliană. „Este nevoie, totodată, de atragerea de noi investiţii israeliene în ţara noastră, în special în domeniul energiei, energii neconvenţionale, IT, comunicaţii Hi-Tech, infrastructură, industrie alimentară etc. Trebuie activată Comisia mixtă de cooperare economică şi tehnică şi, de asemenea, parteneriatul România-Israel în domeniul noilor tehnologii şi inovaţii trebuie implementat.
Există un potenţial extraordinar în dezvoltarea relaţiilor economice, tehnico-ştiinţifice între România şi Israel, există un dinamism în ambele societăţi şi există nişte punţi de legătură vechi şi extraordinar de puternice, care trebuie potenţate”, a subliniat Ioanid.
Un alt punct la care acesta s-a referit a fost combaterea discriminării şi antisemitismului, având cuvinte de apreciere la adresa clasei politice româneşti. „Aici nu pot decât să fiu elogios la adresa dumneavoastră şi, în general, la adresa clasei politice româneşti care, în contrast cu ceea ce se întâmplă şi în unele ţări din Europa de Est şi în ţări din Europa de Vest, dă dovadă de înţelepciune şi un mesaj unitar şi coerent din acest punct de vedere, care trebuie menţionat şi apreciat”, a spus Radu Ioanid.
Cât priveşte posibilitatea relansării rolului României în procesul de pace din Orientul Mijlociu, Radu Ioanid a afirmat că „politica înţeleaptă şi modul în care Ministerul de Externe prioritizează şi a jalonat viitorul acestei ecuaţii complicate ne dau posibilitatea să fim moderat-optimişti”.
„România are o relaţie extraordinar de bună cu Statul Israel, cum puţine ţări europene au, din motive istorice, strategice, multi-sectoriale. Pe de altă parte, România are o relaţie foarte bună, din motive istorice, cu o serie largă de state din zonă. Între acestea există state care îşi reconfigurează poziţia faţă de Israel. În al treilea rând, nu cred că sunt multe ţări în Europa, în care populaţia ţării respective, şi mă refer la România, este larg majoritară pro-NATO şi pro-UE.
Combinaţia acestor vectori cred că ne dă posibilitatea să fim moderat-optimişti. Cred că o poziţie echilibrată şi de poziţionare corectă nu va aduce decât avantaje României. În momentul de faţă, nu vă pot spune mai mult, pentru că se mişcă foarte multe falii sub picioarele noastre şi atunci e bine să fim puţin prudenţi”, a precizat Radu Ioanid.
Totodată, el a mulţumit Parlamentului României pentru modul în care a fost soluţionată „aşa-numita problemă sensibilă” – Muzeul Naţional de Istorie a Evreilor şi al Holocaustului din România.
„Problema sensibilă se numeşte Muzeul Naţional de Istorie a Evreilor şi al Holocaustului din România. Este o fostă problemă sensibilă şi trebuie să mulţumesc Senatului şi în special Parlamentului României pentru modul extraordinar în care a acţionat în votul care a stabilizat acest proiect de ţară, care a avut nişte dificultăţi”, a susţinut el, potrivit Agerpres.
Radu Ioanid s-a referit şi la comunitatea originară din România aflată în Israel, despre care a spus că „trebuie continuat proiectul de capacitare şi de mai bună înţelegere a acestei comunităţi, o comunitate importantă, nu neapărat unită, şi care trebuie cultivată cu înţelepciune şi cu echilibru”.