Datorită modului rapid de răspândire, noul coronavirus a stârnit motive de îngrijorare tot mai crescute în rândul autorițăților și a populației din întreaga lume, multe persoane fără simptome fiind internate în unele cazuri cu forţa în spitale. Dar, un nou studiu relevă că aceste măsuri au fost disproporţionate şi inutile. SARS-CoV-2 a fost prima dată identificat la finalul anului 2019 în orașul Wuhan, capitala provinciei Hubei din China, la pacienţi care au dezvoltat pneumonie fără a se putea stabili o cauză clară.
Noul studiu realizat de specialiştii chinezi răstoarnă multe dintre măsurile de protecţie colectivă luate până acum, inclusiv decizia de a interna non-voluntar mii de români infectați cu coronavirus deși nu aveau niciun simptom. Astfel, un amplu studiu arată că o persoană infectată, dar care nu are simptome, nu transmite virusul mai departe.
Din 455 de persoane câte au intrat în contact cu un pacient infectat, dar asimptomatic, niciuna nu a luat boala, arată studiul, conform Mediafax. Cercetătorii chinezi au pus o persoană testată pozitiv pentru noul coronavirus, dar asimptomatică, să stea lângă alte 455 de persoane, dintre care 25% cu afecţiuni cardiovasculare. Ulterior, specialiştii i-au supravegheat atent timp de 5 zile.
Internările obligatorii, inutile la pacienţii asimptomatici
După aceea, cele 455 de persoane au fost izolate şi monitorizate cu atenţie. Dintre acestea, doar opt au avut semnele unei infecţii respiratorii, dar niciuna nu a luat virusul SARS-COV-2, conform mai multe metode de diagnostic: testarea PCR, analizele de sânge şi examinarea pulmonară prin tomografie.
Aceste noi date vor schimba cu siguranţă modul în care oamenii se vor raporta la acest virus în viitorul apropiat. „În momentul în care există un contact prelungit aşa cum se întâmplă în familie sau la locul de muncă, rămâne un risc de a transmite, dar, la nivel de populaţie, atunci când mergem la terase, sau la supermarket, sau în altă parte riscul ca un asimptomatic să transmită este practic foarte, foarte mic, ceea schimbă mult datele problemei pentru că asta înseamnă că, dacă o persoană este asimptomatică şi ne întâlnim cu ea, avem un risc mic de a ne îmbolnăvi, lucru care este diferit faţă de ceea ce ştiam până acum”, explică medicul infecţionist Adrian Marinescu.
Acest studiu ar putea schimba și modul în care se fac internările, iar oamenii se vor gândi dacă le va mai fi teamă când ies din casă. „Acest studiu ar putea schimba trei elemente în plan practic: persoanele diagnosticate dar asimptomatice cu atât mai mult ar putea să stea acasă, să nu mai fie internate.
În al doilea rând nu ar trebui să ne fie teamă în momentul în care ieşim din casă şi venim în contact cu alte persoane, să ne gândim că cei din jur, chiar dacă nu au simptome pot să transmit, riscul e categoric mai mic, în al treilea rând: singurul studiu din România vorbeşte de un procent de 2%, ceea ce înseamnă că 360.000 de români au trecut prin boală.
Dacă ne gândim că maximum 20.000 sunt diagnosticaţi, asta înseamnă că, în rest, cei mai mulţi au avut forme asimptomatice. Studiul de faţă cumva ne linişteşte şi ne putem gândi că persoana simptomatică are un risc mic de a ne transmite în momentul în care ne întâlnim cu diverse ocazii”, mai spune Dr. Marinescu.
Studiul cercetătorilor chinezi este indexat de prestigioasa publicaţie National Library of Medicine şi a fost trimis deja experţilor Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii.
Cât de ușor se transmite coronavirusul?
SARS-CoV-2, virusul care provoacă COVID-19, se înmulțește în tractul respirator superior uman, adică în nas, faringe și laringe, deci se transmite prin picături de salivă sau mucus, eliminate prin tuse sau strănut. Se pare că simptomele bolii apar la 2-14 zile de la expunerea la virus.
Epidemiologii folosesc, în estimarea virulenței unei boli, numărul R0, care arată câte persoane infectează, în medie, cineva care poartă virusul. În cazul noului coronavirus, R0 pare a fi 2,2, estimarea făcând referire la o populație neprotejată. Dar, posibilitatea opririi răspândirii unei boli depinde și de eventualele măsuri de prevenție (ca vaccinurile) sau de imunitatea căpătată de cei care au avut boala.
De aceea, o boală ca rujeola, pentru care R0 este imens (12-18) poate fi ținută sub control, în timp ce gripa, pentru care vaccinul e tot timpul o loterie, este practic omniprezentă, deși are un R0 foarte mic (1,3). COVID-19 nu are momentan vaccin și nici imunitate de masă nu există, pentru că boala este provocată de un virus cu care oamenii nu s-au mai întâlnit.