Retailerii vor trebui să modifice toate contractele aflate în desfăşurare, ca urmare a Legii 321 care va intra în vigoare în câteva săptămâni, iar majoritatea comercianţilor probabil nu îşi vor mai permite mercantizarea suplimentară, ceea ce va duce la dispariţia din magazine a display-urilor, degustărilor, chiar şi a frigiderelor de la furnizori, susţin reprezentanţii Asociaţiei Marilor Reţele Comerciale din România (AMRCR).
Pentru cota de 51% marfă provenită din ”lanţul scurt”, noua lege prevede un termen de graţie de 6 luni şi elaborarea unei Hotărâri de Guvern. În schimb, pentru dispoziţiile care privesc activitatea retailerilor, legea va intra în vigoare la 3 zile după publicare.
Potrivit unui comunicat de presă, toţi comercianţii vor fi obligaţi să se încadreze în termenul de plată de 7 zile calendaristice pentru produsele proaspete – toate alimentele care nu sunt conservate prin sterilizare, deshidratare, congelare sau afumare, cu excepţia refrigerării. Prin urmare, managementul stocului de marfă – adică ciclul expunere/vânzare – va trebui optimizat, pentru ca magazinele să poată susţine fluxul financiar extrem de strict prevăzut în lege.
Potrivit reprezentanţilor AMRCR, 'schimbarea regulilor' în timpul jocului înseamnă renegocierea contractelor şi a bugetelor anterior încheiate şi previzionate pentru întregul an financiar, fiind necesar un efort uriaş al resursei umane pentru a modifica în câteva săptămâni toate contractele aflate în desfăşurare.
De asemenea, livrarea la magazin cu aviz şi transmiterea facturii în centrală trebuie să se facă în timp util deoarece magazinele nu au acces la preţul de achiziţie. ”Furnizorii au nevoie de sisteme informatice performante ca să poată gestiona eficient procesul, altfel vor fi excluşi din circuitul comercial de rigorile legii – amenda ajunge şi până la 100.000 lei. Retailerii nu mai pot factura servicii, aşa că furnizorii vor avea nevoie să îşi creeze foarte rapid şi o capacitate logistică adecvată – depozite climatizate, mijloace auto termo-controlate, ambalare standard, buletine de analiză etc”, explică retailerii, citați de Agerpres. Ei mai atrag atenţia că marea majoritate a comercianţilor nu îşi va mai putea permite nici mercantizarea suplimentară. ”Astfel, din magazine vor dispărea foarte probabil şi display-urile, degustările, chiar şi frigiderele de la furnizori, începând cu berea şi terminând cu lactatele şi îngheţata”, susţin marii retaileri.
Proiectul de lege privind comercializarea produselor alimentare, potrivit căruia magazinele mari vor fi obligate să se aprovizioneze cu produse alimentare pe lanţul scurt, iar supermarketurile vor funcţiona în continuare şi în week-end, a fost aprobat, miercuri, de Camera Deputaţilor. ”Nu închidem magazinele în week-end, acea prevedere din proiect nu s-a discutat, am abandonat acele articole. Proiectul de lege prevede amenzi pentru cei care nu respectă alte prevederi importante din lege, precum aceea că nu ai voie să mai faci facturi în plus la producători, nu ai voie să impui un preţ minim pe piaţă, cum s-a întâmplat până acum. Sunt amendaţi cu sume între 100.000 – 150.000 de lei şi, în caz de abateri repetate, se poate merge până la închiderea magazinului”, afirma preşedintele Comisiei pentru agricultură, Nici Săpunaru, în dezbaterile de la comisie.
Potrivit proiectului de lege, 'lanţul scurt de aprovizionare este un lanţ de aprovizionare care implică un număr limitat de operatori economici în activităţi de cooperare şi de dezvoltare economică la nivel local şi regional şi relaţii strânse între producători, procesatori şi comercianţi'. Săpunaru preciza că proiectul de lege stabileşte că pe etichetele produselor din carne proaspătă trebuie trecută ţara de provenienţă a cărnii, iar pe produsele procesate din carne trebuie trecut procentul de carne din România conţinut de acestea. Proiectul de lege prevede: ”comercianţii – persoane juridice autorizate au obligaţia ca pentru categoriile carne, ouă, fructe, legume, miere de albine, produse lactate şi de panificaţie să achiziţioneze aceste produse în proporţie de cel puţin 51% din volum de marfă pe raft, corespunzător fiecărei categorii de produse, provenite din lanţul scurt de aprovizionare. Excepţie fac comercianţii cu o cifră de afacere de până la 2 milioane de euro, echivalentă în lei. Metodologia de desfăşurare a acţiunilor privind lanţul scurt de aprovizionare se aprobă prin hotărâre de Guvern”.