fara toate aceste inlesniri, sau se vor inchide. Pentru a putea prinde in 2007 trenul integrarii in Uniunea Europeana, Romania trebuie sa finalizeze anul viitor negocierile la capitolele neinchise, inclusiv la unul dintre cele mai dificile: Capitolul 6 - Concurenta. "O problema sensibila este cea a ajutorului de stat. Regulile din legislatia UE trebuie sa se aplice din 2004, nu la momentul integrarii", a declarat Leonard Orban, negociator-sef adjunct cu Uniunea Europeana, la seminarul EU-Cofile
fara toate aceste inlesniri, sau se vor inchide. Pentru a putea prinde in 2007 trenul integrarii in Uniunea Europeana, Romania trebuie sa finalizeze anul viitor negocierile la capitolele neinchise, inclusiv la unul dintre cele mai dificile: Capitolul 6 – Concurenta. „O problema sensibila este cea a ajutorului de stat. Regulile din legislatia UE trebuie sa se aplice din 2004, nu la momentul integrarii”, a declarat Leonard Orban, negociator-sef adjunct cu Uniunea Europeana, la seminarul EU-Cofile organizat de Banca Nationala a Romaniei si Alpha Bank. Un proiect de lege privind ajutorul de stat, aflat acum la Parlament, care urmeaza sa adapteze reglementarile romanesti la cele europene, va trebui sa intre anul viitor in vigoare. „Regulile vor fi: ajutorul de stat se acorda o singura data in toata existenta unei companii, la restructurare sau pentru salvarea acesteia si numai cu notificarea prealabila a Consiliului Concurentei, care trebuie sa spuna da”, afirma Orban. In plus, arata acesta, pentru o intreprindere mare tot ajutorul dat de stat nu trebuie sa depaseasca 50% din valoarea investitiilor, iar pentru firmele mici si mijlocii limita este de 60% din investitii.Regulile europene vor face in curand mai multe victime. Primele vor fi in zonele libere, unde legislatia a permis acordarea de facilitati fiscale pe maximum 50 de ani, dar care nu vor mai putea functiona in forma actuala. Companiile de aici vor mai putea primi ajutor de stat, insa numai pana cand acesta va ajunge la 50% din valoarea investitiilor.Lucrurile sunt mai grave in zonele defavorizate, unde acest procent a fost demult depasit. Exista companii la care ajutorul de stat, primit in special sub forma neplatii taxelor vamale, a depasit deja 3.000% din valoarea investitiei. „Daca Romania ar fi fost deja membru UE, astfel de companii ar fi trebuit sa dea inapoi diferenta pana la 50% din investitii. Nu poate fi cazul la noi, insa firmele respective trebuie sa fie oprite sa mai ia facilitati in viitor”, spune Orban. Mihai Lungu, presedintele Asociatiei Interprofesionale Zaharul, afirma ca dupa ce de la 1 ianuarie 2003 au fost exceptate produsele din carne de la scutirile de taxe vamale pentru materiile prime importate in zonele defavorizate, se incearca acum acelasi lucru la zaharul brut. „Un proiect de act normativ a fost trimis la Parlament de catre Guvern, insa este blocat din luna mai la Comisia pentru politica economica, reforma si privatizare din Camera Deputatilor. Interesele in joc sunt uriase, pentru ca destule firme importante si-ar pierde avantajul pe care il obtin la nivelul costurilor, in detrimentul concurentei”, afirma Lungu. Pe de alta parte, limitarea facilitatilor va nemultumi multe companii care au facut investitii mari in zonele defavorizate, European Drinks sau Cristim fiind doar doua dintre acestea.O problema deosebit de delicata o vor ridica reglementarile europene legate de ajutorul de stat in cazul investitiilor cu impact semnificativ si al marilor contracte de privatizare, gen Dacia Renault sau Ispat Sidex, in cazul carora statul s-a angajat sa acorde facilitati pe mai multi ani. „In cazul Sidex, facilitatile totale, inclusiv stergerea datoriilor, insumeaza peste un miliard de dolari”, spune Orban. Anularea ajutorului de stat care depaseste pragul celor 50 de procente din investitie va fi aproape imposibil de pus in practica, statul riscand sa fie dat in judecata de investitori pentru incalcarea contractelor semnate. De altfel, pentru astfel de privatizari cu investitori puternici europeni, chiar reprezentantii UE pot manifesta intelegere. Lucrurile sunt mai sensibile in siderurgie, domeniu urmarit in mod special de UE. Toate cele 40 de ajutoare de stat acordate din 1993 in siderurgie, din care numai patru au fost notificate Consiliului Concurentei, vor trebui sa fie reanalizate de autoritatile romane. Daca dupa privatizare Sidex a reusit sa se impuna pe pietele externe si sa-si rentabilizeze activitatea, alte combinate cu probleme vor avea greutati in a rezista pe piata fara ajutorul continuu al statului. La momentul integrarii, orice plan de viabilizare a unei astfel de companii va avea nevoie de aprobarea tuturor ministrilor de resort din statele membre. In cazul societatilor de stat scoase la privatizare, Guvernul a facut anul acesta, pe ultima suta de metri, ultimele stergeri si esalonari de datorii catre stat. Ministrul Finantelor spera ca va feri companii ca CNH, Termoelectrica, SNCFR de acumularea de noi datorii in viitor, obligandu-le pe acestea sa ruleze toti banii prin Trezorerie, asemeni institutiilor publice. Restul companiilor cu pierderi raman de anul viitor pe cont propriu.
· Companiilor care traiau pana acum din neplata datoriilor catre stat. Nu vor mai putea obtine repetate esalonari si stergeri de penalitati.· Zonele libere. Facilitatile acordate in prezent vor trebui intrerupte cand au depasit 50% din investitia beneficiarului.· Zonele defavorizate. Companiile unde facilitatile fiscale au depasit un anumit nivel vor pierde ajutorul de stat.· Siderurgie. UE nu va mai accepta planuri de viabilizare, inclusiv prin ajutor de stat, in combinate care nu au sanse de rentabilizare. · Contractele „speciale” de privatizare, in care statul s-a angajat sa ofere facilitati timp de mai multi ani, inclusiv prin neplata obligatiilor catre bugete.