Legea care dezincriminează evaziunea fiscală este constituțională
Marți, Curtea Constituțională a respins sesizarea referitoare la neconstituționalitatea proiectului de lege prin care se dezincriminează evaziunea fiscală cu un prejudiciu sub un milion de euro, cu condiția ca în timpul urmăririi penale prejudiciul să fie achitat integral, majorat cu 25% din valoarea acestuia.
Într-un comunicat de presă emis de Curtea Constituțională, s-a menționat că în ședința din data de 19 martie 2024, în cadrul controlului de constituționalitate a priori, cu unanimitate de voturi, s-a respins obiecția de neconstituționalitate formulată de deputații aparținând Grupului parlamentar al Uniunii Salvați România și de deputați neafiliați.
De asemenea, s-a constatat că dispozițiile art.I pct.6, art.I pct.7, art.I pct.8, art.II pct.1 și art.III pct.1 din Legea privind unele măsuri pentru consolidarea capacității de combatere a evaziunii fiscale precum și pentru modificarea și completarea unor acte normative, precum și legea criticată, în ansamblul său, sunt constituționale în raport cu criticile formulate.
„În ședința din data de 19 martie 2024, Curtea Constituțională, în cadrul controlului de constituționalitate a priori, cu unanimitate de voturi, a respins obiecția de neconstituționalitate formulată de deputați aparținând Grupului parlamentar al Uniunii Salvați România și de deputați neafiliați și a constatat că dispozițiile art.I pct.6 [cu referire la art.9 ind.2 alin.(1) lit.c), la art.9 ind.2 alin.(2) coroborat alin.(1) lit.b) al aceluiași articol și la art.9 ind.3 din Legea nr.241/2005 pentru prevenirea și combaterea evaziunii fiscale], ale art.I pct.7 [cu referire la art.10 din Legea nr.241/2005], ale art.I pct.8 [cu referire la art.10 ind.1 din Legea nr.241/2005], ale art.II pct.1 și ale art.III pct.1 din Legea privind unele măsuri pentru consolidarea capacităţii de combatere a evaziunii fiscale precum şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative, precum și legea criticată, în ansamblul său, sunt constituționale în raport cu criticile formulate”, arată CCR, într-un comunicat de presă.
![Curtea Constituțională a României](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2022/07/ccr-curtea-constitutionala-scaled-e1696502972603.jpg)
Clarificările CCR
În cadrul comunicatului de presă, magistrații CCR au oferit și câteva clarificări.
Judecătorii au explicat că legea criticată reprezintă un progres important în abordarea modernă a dreptului penal.
Legea trece de la ideile tradiționale la cele moderne. Acestea pun accentul pe confiscarea bunurilor obținute ilegal, în locul pedepselor privative de libertate. Asta în cazul infracțiunilor de obținere a câștigurilor ilicite.
„În esență, Curtea a reținut că dispozițiile legii criticate constituie un pas important în trecerea pe care statele trebuie să o facă de la teoriile tradiționaliste de natură retributivă ale dreptului penal, conform cărora aplicarea unor pedepse privative de libertate în cazul comiterii infracțiunilor reprezintă o condiție sine qua non a restabilirii ordinii de drept, spre teoriile moderne specifice acestei ramuri de drept, potrivit cărora, în cazul infracțiunilor ce au ca scop realizarea unor câștiguri ilicite, principalul obiectiv al politicii penale etatice trebuie să vizeze descoperirea și confiscarea respectivelor bunuri (în sens larg), în vederea introducerii lor sau a contravalorii lor în bugetul public”, au mai arătat judecătorii.
![CCR](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2020/10/ccr-scaled.jpg)
Dispozițiile legale sunt conforme cu cerințele constituționale
Magistrații au conchis că dispozițiile legale menționate anterior sunt conforme cu cerințele constituționale referitoare la:
- calitatea legii
- egalitatea în drepturi
- procedura de legiferare
- și respectarea deciziilor Curții Constituționale
„Totodată, Curtea a constatat că dispozițiile legale anterior menționate sunt în acord cu exigențele constituționale privind calitatea legii, egalitatea în drepturi, procedura de legiferare și respectarea deciziilor Curții Constituționale”, au conchis magistrații
Legea propusă de Ciucă și Ciolacu aduce modificări la Legea 241/2005 privind prevenirea și combaterea evaziunii fiscale.
În adiție, proiectul propune ca DNA și DIICOT să aibă competența de a investiga infracțiunile de evaziune fiscală menționate la articolele 8, 9 și 9 secund din Legea 241/2005, în condițiile stabilite.