Președinții a două țări baltice au cerut aliaților NATO să facă mai mult în vederea pregătirii pentru un eventual război cu Rusia. Aceștia sugerează să se ia în considerare recrutarea obligatorie, o taxă specială de apărare, și chiar și creșterea bruscă a cheltuielilor militare.
Edgars Rinkēvičs propune reintroducerea serviciului militar obligatoriu
Edgars Rinkēvičs, președintele Letoniei, a afirmat că statele europene ar trebui să se întoarcă la nivelul „cheltuielilor din perioada Războiului Rece”. Potrivit lui, acestea ar trebui să ia în considerare reintroducerea serviciului militar obligatoriu. Scopul ar fi de a întări capacitățile de apărare prin creșterea numărului de personal militar disponibil.
„Acest lucru a avut loc din două motive: în primul rând, încercarea de a educa mai mulți oameni a fost cu adevărat importantă pe măsură ce am intrat în turbulențe geopolitice. În al doilea rând, în multe dintre țările noastre există o problemă uriașă de demografie”, a declarat el pentru Financial Times.
Edgars Rinkēvičs a adăugat că, deși comandanții militari preferă o forță complet profesionistă, reintroducerea serviciului militar obligatoriu s-ar putea să nu fie întâmpinată cu entuziasm. Însă forțele armate din Europa se confruntă cu dificultăți în recrutare. Astfel, această propunere ar putea contribui la formarea unei forțe de rezervă mai robuste, capabile să descurajeze acțiunile Rusiei.
„Nimeni nu vrea să lupte. Dar problema este că nimeni nu vrea să fie invadat. Și nimeni nu vrea ca Ucraina să se întâmple aici”, a spus președintele leton.
Alar Karis propune introducerea unei taxe speciale
Alar Karis, omologul său din Estonia, a sugerat că ar trebui să se ia în considerare introducerea unei taxe speciale pentru a finanța achizițiile militare. Potrivit acestuia, Europa ar trebui să depună eforturi pentru a atinge nivelurile minime de cheltuieli de apărare ale SUA. Iar acest lucru presupune o creștere semnificativă față de nivelurile actuale.
Potrivit unui raport oficial al NATO citat de TVR Info, în 2023, România a alocat doar 1,6% din PIB pentru apărare. Acest procent este mult sub promisiunea făcută de președintele Klaus Iohannis în 2022. Acesta promisese alocarea a 2,5% din PIB pentru acest scop.
Potrivit Financial Times, generalul britanic Patrick Sanders, în calitate de șef al Statului Major General, a propus instituirea unei „armate civile”. Autoritățile țării nu au primit însă cu entuziasm această idee.
Liderii țărilor baltice propun sancțiuni mai dure împotriva Rusiei
Liderii din statele baltice au susținut ferm impunerea unor sancțiuni mai severe împotriva Rusiei. Dar se confruntă și cu o monitorizare riguroasă din partea Uniunii Europene în ceea ce privește respectarea restricțiilor comerciale convenite. Edgars Rinkēvičs este de părere că este necesară impunerea unor interdicții suplimentare asupra mărfurilor și introducerea de noi sancțiuni.
„Aș spune că un mecanism de supraveghere mai centralizat al UE ar fi foarte binevenit”, a spus acesta.
Președintele leton sugerează că Uniunea Europeană ar trebui să ia în considerare instituirea unor sancțiuni secundare împotriva țărilor terțe sau a întreprinderilor acestora care refuză să respecte interdicțiile UE privind exporturile către Rusia.