Slovenia, care părea una dintre cele mai solide economii est-europene, are nevoie de o jumătate de miliard de euro până la sfârşitul anului, a anunţat ministrul sloven de finanţe, Janez Sustersic, într-un interviu apărut duminică în cotidianul austriac Die Presse, relatează AFP.
”Până la sfârşitul anului, am putea avea nevoie de o jumătate de miliard de dolari. Slovenia are mai multe opţiuni. Însă este adevărat că emiterea unor obligaţiuni de stat până la sfârşitul anului ar fi extrem de utilă”, a explicat ministrul. El a insistat asupra importanţei ca Slovenia să adopte reformele structurale propuse de guvern. ‘Trebuie să adoptăm reformele necesare încă din această toamnă. Cu cât o vom face mai repede, cu atât va fi mai probabil că nu vom mai avea nevoie de un ajutor financiar şi că ne vom putea finanţa singuri’, a afirmat oficialul sloven.
Janez Sustersic a evocat restructurarea companiei aeriene Adria Airways şi a băncii Nova Ljubljanska Banka, deţinută de stat. ”Însă, pentru alte companii, care se află într-o situaţie mai bună, nu există niciun motiv ca statul să continue să mai deţină acţiuni: Telekom, marele grup de asigurări Triglav sau compania petrolieră Petrol”, societăţi la care statul sloven este acţionar, a menţionat ministrul.
La sfârşitul lui august, premierul conservator, Janez Jansa, a declarat că ţara sa ar putea intra ”în încetare de plăţi” în octombrie, dacă Slovenia nu va adopta reformele necesare. El a anunţat la sfârşitul lunii iunie că ţara sa ar putea cere un ajutor financiar de la Uniunea Europeană, ameninţare lansată pentru a obliga opoziţia de stânga să accepte introducerea în Constituţie a ”regulii de aur” bugetare, proces care se află însă într-un punct mort. Principalele trei agenţii de evaluare financiară au retrogradat în august ratingul de ţară al Sloveniei, din cauza deteriorării sectorului bancar, care se prăbuşeşte sub creditele îndoielnice şi care are nevoie de o recapitalizare urgentă. Dobânzile împrumuturilor slovene cu maturitatea de zece ani s-au apropiat de pragul simbolic de 7%, un nivel considerat nesustenabil pe termen lung.
SURSA: Agerpres