Este vorba despre măsurile prin care Guvernul ar reuși să acopere gaura de miliarde de lei de la Buget. Supraimpozitarea celor cu salarii mai mari decât cel al președintelui Klaus Iohannis este, în acest moment, incertă. Aflați care sunt măsurile de austeritate pregătite de Guvern. Cine va fi afectat?
Care sunt măsurile de austeritate pregătite de Guvern
Guvernul ar fi pregătit patru măsuri de austeritate: înghețarea majorărilor salariale în sistemul bugetar, interzicerea angajărilor în sistemul de stat de la 15 mai 2023, reducerea numărului de membri în consiliile de administrație, plafoanele pentru ministere, reducerea cheltuielilor cu bunuri și servicii.
Supraimpozitarea celor cu salarii mai mari decât cel al președintelui Klaus Iohannis este, în acest moment, incertă. Cei din PNL susțin că această măsură trebuie adoptată nu doar pentru bugetari, ci și pentru angajații de la privat.
”Este, în mod clar, o propunere a Partidului Social Democrat. Noi ne dorim nu neapărat în cadrul măsurilor de reducere a cheltuielilor în spațiul public, ci ca măsuri de echitate socială. Pentru că este clar, este evident, este inacceptabil să existe angajați ai statului român care să câștige atât de mulți bani. De aceea este o propunere”, a explicat Gabriel Zetea la Antena 3 CNN.
Se fac calcule pentru supraimpozitarea veniturilor care depășesc 14.000 de lei net
În acest moment se fac calcule la Ministerul Finanțelor pentru a se vedea în ce măsură pot fi supraimpozitate veniturile care depășesc indemnizația președintelui Klaus Iohannis, de 14.000 de lei net.
Premierul Nicolae Ciucă așteaptă o analiză de la Ministerul Finanțelor pentru a vedea câți bani s-ar putea strânge la bugetul de stat.
Mai mult decât atât, acesta spunea săptămâna trecută că prin ordonanța de urgență pentru reducerea cheltuielilor bugetare „nu facem altceva decât să reducem și să amânăm acele cheltuieli care nu sunt absolut necesare”.
Marcel Ciolacu vorbea, cu câteva zile în urmă, despre abordarea corectă pe zona de impozitare, pe praguri, a veniturilor de peste 25.000 de lei, inclusiv obținute din cumul salariu la stat și pensie. Acesta explica că propunerea făcută în coaliție este o „abordare corectă și profesionistă”.
„Vorbim numai de cumulul de salariu şi pensie specială și numai de zona bugetară. În acel moment, dacă prin acel cumul depăşeşti salariul brut al preşedintelui, care e aproximativ 25.000 de lei, este normal să vii, dacă e constituţional, cu o impozitare suplimentară, pentru că sunt două venituri de la bugetul statului.
În lege nu poţi să treci numai pe cei care au şi componentă specială în pensie, nu poţi interzice numai la unii. Eu cred că abordarea corectă e zona de impozitare pe praguri”, a declarat Ciolacu la acel moment.
El a susținut că o astfel de abordare este una „serioasă si aplicată: „Trebuie să ne hotărâm în ce direcție vrem să ducem România”, a subliniat Marcel Ciolacu.