Dupa ce am explicat timp de o ora profilul demografic al „targetului” (barbarismul „target” s-a impus, din pacate, definitiv in jargonul publicitar), cineva a propus sa luam o pauza. In timpul acesteia, unul dintre cei prezenti din partea clientului s-a apropiat de mine si m-a intrebat oarecum sfios: „Domnu Viorel, am si io o-ntrebare: tot vorbim de target in sus, de target in jos, da pana la urma, cum stie domle targetu ca e target?” Am ramas naucit. Iata-ma in posesia unei perle perfecte, pe care o puteam povesti spre amuzament tovarasilor de breasla.
De curand, povestind a nu stiu cata oara anecdota, mi-am dat brusc seama ca, in contextul tendintelor actuale ale pietei, ea si-a schimbat sensul. O multime de idei vagi, acumulate de-a lungul timpului, s-au cristalizat intr-un gand neasteptat: adevarul e ca astazi, intr-un anumit sens, targetul chiar stie ca-i target. Fara sa pot aduce argumente statistice, sunt ferm convins ca majoritatea consumatorilor au aflat de mult ca sunt clasificati, analizati si apoi „targetati” in procesul hiperspecializat denumit publicitate. Pe cat de complex este aparatul strategic al publicitatii, pe atat de rafinat a devenit mecanismul de aparare a consumatorului. Astfel, acesta isi poate spune: „Reclama asta e foarte convingatoare, dar este totusi o reclama” (a se citi: „o armata de indivizi destepti si bine platiti au pus-o la punct ca sa ma convinga sa cumpar”). De ce e important acest lucru? In primul rand, din perspectiva tonului si retoricii specifice comunicarii publicitare: din inertie, profesionistii din agentii se raporteaza in continuare la target ca la omul „obisnuit” definit prin venituri /varsta /sex, fara a tine cont de un adevar crucial: astazi, consumatorul este perfect constient de faptul ca reclama este un mecanism ultrasofisticat de convingere, ceea ce ii distorsioneaza / modifica radical perceptia. Pe pietele mai dezvoltate, oamenii de marketing au inteles deja acest fenomen. Stau marturie reclamele recente ale marilor branduri internationale, care nu se mai obosesc sa dramatizeze un avantaj competitiv oarecare. Reclamele sunt mai nou discursuri creative exceptionale, eseuri – in cheie umoristica sau emotionala – pe marginea unor adevaruri profunde sau a unor preocupari in pas cu „spiritul timpului”. Iar logo-ul de la sfarsit nu mai are sensul de „cumparati brandul x”, ci se traduce, mai degraba, prin „aceasta reclama creativa v-a fost oferita de brandul x”. Un exemplu extrem este oferit de Heineken cu o serie de reclame voit-stupide, al caror mesaj ironic-amenintator este: „Daca nu cumparati Heineken vom difuza in continuare aceste reclame”. Sa nu ne mai facem iluzii: in secolul XXI, oamenii vor cumpara din ce in ce mai putin din motivul ca i-am fi convins, prin cine stie ce artificiu creativ, de superioritatea produsului nostru. Si vor cumpara din ce in ce mai des, pur si simplu ca „rasplata” pentru un moment special de „entertainment”. E vremea sa ne obisnuim cu gandul ca, intre timp, targetul a aflat deja ca e target.
Viorel Mihalcea Director de creatie si asociat la agentia de publicitate Freestyle
TARGETU STIE CA-I TARGET
![TARGETU STIE CA-I TARGET](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2021/03/default-image-1024x771.jpg)
10 octombrie 2002, 12:00
Ultima modificare în 10 octombrie 2002, 15:00
Dupa ce am explicat timp de o ora profilul demografic al "targetului" (barbarismul "target" s-a impus, din pacate, definitiv in jargonul publicitar), cineva a propus sa luam o pauza. In timpul acesteia, unul dintre cei prezenti din partea clientului s-a apropiat de mine si m-a intrebat oarecum sfios: "Domnu Viorel, am si io o-ntrebare: tot vorbim de target in sus, de target in jos, da pana la urma, cum stie domle targetu ca e target?" Am ramas naucit. Iata-ma in posesia unei perle perfec
Etichete: arhiva,
target
Publicat in categoriile: Arhiva
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Publicat in categoriile: Arhiva
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Pentru comentarii sau drept la replică, ne puteți contacta pe pagina noastră de Facebook
- Cronica unui rezultat previzibil
- Gaura cheii
- Ratele mai ieftine cresc cererea in IT
- Cotatiile bursiere au atins pragul de sus
- Progrese, dar mai este mult pana departe
- Implantul corect face dintele perfect
- Termene mai lungi, venituri mai mici
- Esentialul saptamanii
- Joaca de-a demisia pe banii Uniunii Europene
- Ordinul nr. 1.111/2 septembrie 2002 pentru aprobarea Instructiunilor de aplicare a Legii nr. 521/2002 privind regimul de supraveghere si autorizare a productiei, importului si circulatiei unor produse supuse accizelor