Primul proiect pe care l-a vandut Paul Hartescu, patronul biroului de arhitectura Studio Z.I.D., i-a adus in cont 2.000 de dolari. Un inceput excelent, tinand cont de faptul ca, la vremea aceea, in 1996, era inca student in anul patru la Institutul de Arhitectura „Ion Mincu”. „Nu eram inca arhitect cu diploma, dar, intrucat legea permite acest lucru in Romania, am facut o vila pentru un prieten, constructie de 200 metri patrati si amenajare interioara. Am lucrat pe genunchi, pe foi A4, dar a iesit foarte bine”, spune Paul Hartescu. Dupa cea de-a doua lucrare si-a cumparat primul computer. A fost primul proiect oficial, cu acte. Proiectase o ghereta metalica pentru portar. Beneficiarul era o societate de stat din Moldova, care platise 1.000 de dolari. Dupa aceasta au inceput sa vina clientii singuri, de obicei fiecare client aducand alti doi. Banii au fost folositi pentru deschiderea unui atelier in Bucuresti si pentru cumpararea unor calculatoare, plansete si alte ustensile performante. Lucrurile nu au mers perfect tot timpul. Firma era sa dea faliment nu mai putin de patru ori. „De obicei, in arhitectura, o firma mica da faliment atunci cand se inhama la proiecte mari. Trebuie sa lucrezi in avans si nu se stie daca vei vedea vreun ban. La un proiect de anvergura trebuie sa lucrezi 60 de zile. Iti ia o gramada de timp, nu te poti ocupa de treburile tale si te trezesti ca nu castigi nimic”, afirma domnul Hartescu.
In acest domeniu nu mai este de mult suficient sa fii talentat pentru a avea succes si a castiga multi bani. Conform lui Paul Hartescu, in Romania anilor 2000 este mult mai important sa stii sa-ti vinzi talentul decat talentul propriu-zis. In opinia lui exista doua tipuri de birouri de arhitectura: birouri „chitite pe business” si birouri „de smecheri”. „Birourile de smecheri, cum suntem noi, prefera sa renunte la proiectele la care nu pot face ce vor. Daca bugetul pentru proiectare este prea mic, preferam sa renuntam decat sa facem o lucrare de slaba calitate, pentru a ne incadra in banii disponibili. Birourile chitite pe business accepta proiecte cu orice fel de buget, iar calitatea proiectarii este direct proportionala cu banii luati”, spune Hartescu. „Pe piata mai exista si o a treia categorie de jucatori: institutele mari de proiectare. Cu acestea nici nu intram in competitie. Daca un asemenea institut participa la o licitatie, noi mai bine ne lipsim si nu ne mai ducem. Fie ofera niste preturi imense, fie extraordinar de mici, cu care nici nu isi acopera costurile”, continua acesta.
O prezentare buna convinge clientii
In firma lucreaza cinci angajati, dar in cazul in care exista proiecte mari sau multe, se apeleaza la colaboratori, studenti sau arhitecti care lucreaza in alta parte. „La noi, oamenii au lefuri net superioare celor de la alte birouri. Fata de alte firme unde sunt salarii de 2.500.000 lei, noi dam salarii de sase milioane net, dar oamenii trebuie sa fie buni si croiti dupa modul nostru de lucru”, declara arhitectul Hartescu.
Firmei de arhitectura i s-a adaugat una de antrepriza de constructii. In acest mod, o constructie poate fi realizata de la cap la coada de aceeasi companie. Muncitorii sunt angajati cu contract de colaborare, utilajele sunt inchiriate, firma trebuie doar sa organizeze santierul si sa urmareasca desfasurarea lucrarilor. Unul dintre avantajele acestei asocieri intre proiectant si antreprenor este ca, in cazul semnarii unui contract cu antreprenorul, clientul poate beneficia de proiectare gratuita. Se elimina astfel si cheltuielile de constructie generate de modificarile de proiect.
In timp, Studio Z.I.D. s-a specializat intr-o activitate in care patronii sustin ca sunt cei mai buni din Romania: prezentarea de proiecte tridimensionale. Fie realizate pe computer, fie sub forma de machete, acestea sunt facute pentru alti arhitecti sau firme din domeniu. Desenele si schitele concepute de acestia iau o forma foarte apropiata de realitate. „Clientii pot vedea astfel constructia asa cum va arata in forma finala. O prezentare tridimensionala foarte buna este deosebit de importanta si conteaza enorm in castigarea unui proiect. Este ca si cum „l-ai face” pe client la buzunare”, spune Mihai Nuta, arhitect la Studio Z.I.D.
Firma s-a remarcat la editia 2000 a TIBCO, unde pavilionul companiei SONY, proiectat de ei, a castigat premiul pentru cea mai frumoasa amenajare.
Principala problema a firmei o reprezinta plata serviciilor prestate. „In Romania nu trebuie sa te bucuri daca castigi un proiect, ci daca iei banii pe el. Cu banii de pe facturile inca neplatite, as putea sa-mi iau o casa si o masina buna”, spune Paul Hartescu.
Tineri, arhitecti,smecheri, talentati si cu bani
![Tineri, arhitecti,smecheri, talentati si cu bani](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2021/03/default-image-1024x771.jpg)
22 iunie 2000, 12:00
Ultima modificare în 22 iunie 2000, 15:00
Primul proiect pe care l-a vandut Paul Hartescu, patronul biroului de arhitectura Studio Z.I.D., i-a adus in cont 2.000 de dolari. Un inceput excelent, tinand cont de faptul ca, la vremea aceea, in 1996, era inca student in anul patru la Institutul de Arhitectura "Ion Mincu". "Nu eram inca arhitect cu diploma, dar, intrucat legea permite acest lucru in Romania, am facut o vila pentru un prieten, constructie de 200 metri patrati si amenajare interioara. Am lucrat pe genunchi, pe foi A4, dar a ies
Etichete: arhiva
Publicat in categoriile: Arhiva
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Publicat in categoriile: Arhiva
Ne puteți urmări pe Facebook, Telegram sau pe Google News
Pentru comentarii sau drept la replică, ne puteți contacta pe pagina noastră de Facebook
- Ordin nr. 52 din 11 aprilie 2000
- Miliardarii isi muta casele in Patagonia
- Patronii salilor de fitness fac bani din fiare
- La Neptun-Olimp s-au investit doua milioane de dolari in reteaua telefonica
- Ordonanta de urgenta nr. 41 din 27 aprilie 2000
- Caransebes ramane capitala berii la cutie
- Guvizii
- Dolarii sparg blocajul
- Patroni sacrificati
- Ambalajul vinde marfa si sfideaza concurenta