Lansarea târzie a pensiilor private şi stimulentele fiscale modice acordate de stat au lăsat Romånia în coada clasamentului regional după contribuţiile medii la pensiile facultative şi numărul celor care economisesc pentru bătråneţe. Primele contracte de pensii facultative au fost încheiate în Romånia în primăvara anului trecut. Cu un start întårziat al reformei, contribuţia medie a unui romån la pensia facultativă a fost de 2,8 ori mai mică dec&a
Lansarea târzie a pensiilor private şi stimulentele fiscale modice acordate de stat au lăsat Romånia în coada clasamentului regional după contribuţiile medii la pensiile facultative şi numărul celor care economisesc pentru bătråneţe.
Primele contracte de pensii facultative au fost încheiate în Romånia în primăvara anului trecut. Cu un start întårziat al reformei, contribuţia medie a unui romån la pensia facultativă a fost de 2,8 ori mai mică decåt cea a unui bulgar în primul semestru al acestui an. Bulgarii au plătit, în medie, 45 de euro pe lună la pensiile facultative, în timp ce în conturile romånilor au intrat contribuţii medii de 16 euro. Primele fonduri de pensii facultative din ţara vecină au apărut în 1994. Aceasta este explicaţia şi pentru numărul mult mai mare de participanţi din Bulgaria: 600.000 la sfårşitul lunii iunie, faţă de numai 110.00 clienţi ai fondurilor facultative din Romånia. Previziunile pentru viitor sună totuşi puţin mai bine: numărul de participanţi la fondurile de pe Pilonul III (private facultative) ar putea ajunge la 300.000 la sfårşitul anului viitor, acesta fiind şi un efect al dublării deductibilităţilor fiscale acordate pentru contribuţii.
În schimb, cetăţenii Ungariei, care au şi pensii pe Pilonul II, au avut contribuţii medii mai mari la pensiile facultative: aproape 24 de euro în primele şase luni ale anului. În această ţară, pensiile facultative au fost lansate tot în urmă cu 14 ani. Numărul clienţilor adunaţi de fondurile de pensii facultative se ridica la 1,4 milioane de persoane, aceasta fiind cea de a doua piaţă din Europa Centrală şi de Est din punctul de vedere al mărimii. Contribuţiile la pensiile facultative pot fi suportate, ca şi la noi, atåt de anagajat, cåt şi de angajator. Salariaţii sunt stimulaţi să economisească la fondurile de pe Pilonul III cu bonusuri fiscale în limita a 30% din valoarea contribuţiilor achitate, pentru maximum 400 de euro. În acelaşi timp, contribuţiile plătite de angajatori sunt scutite de taxe în limita valorii unui salariu minim pe economie. În Romånia, statul acceptă deductibilitate doar pentru contribuţii de cåte 200 de auro, atåt pentru angajat, cåt şi pentru angajator.
Stimulente suplimentare: subvenţii de la stat
În Cehia, angajaţii îşi pot deduce contribuţiile achitate în limita a 3% din venitul anual. Pentru angajatori, limita deducerii este stabilită la 5%. Concomitent, cehii beneficiază şi de subvenţii. Suma maximă de care poate beneficia un angajat este de circa 6 euro pe lună (72 de euro pe an), care se acordă celor ce au contribuţii lunare mai mari de 20 de euro la pensiile facultative. Sistemul din Croaţia este astfel chiar mai avantajos decåt cel din Cehia, unde subvenţiile sunt justificate de absenţa pensiilor private obligatorii.
«Schemele de pensii voluntare, încurajate de tratamente fiscale favorabile, nu sunt extrem de eficace în a mări nivelurile de economisire pentru întreaga populaţie.»
Studiu realizat de Comitetul pentru Protecţie Socială al UE
135.974 romåni contribuiau la un plan de pensii facultative la sfårşitul lunii octombrie a.c., potrivit datelor Comisei de Supraveghere a Pensiilor Private