Investitorii imobiliari cu planuri măreţe promiteau, în plină dezvoltare a pieţei româneşti, plasamente ce depăşeau 22,3 mld. euro. Planurile nerealiste amestecate cu blocajul adus de criză au determinat o parte din aceşti dezvoltatori să se gândească la strategii de ieşire din piaţă
Au trecut peste cinci ani de la anunţurile pline de avânt ale dezvoltatorilor, iar din ambiţiile acestora au rezultat investiţii de numai trei miliarde de euro, majoritatea plasate în terenuri pe care erau programate megaproiecte imobiliare. Dintre cei 15 investitori care au anunţat, în perioada 2007-2008, dezvoltări de peste un miliard de euro, astăzi mai lucrează doar patru companii. Restul au intrat cu o parte din firme în faliment, s-au retras de pe piaţă sau aşteaptă vremuri mai bune. În plus, şapte companii dintre cele contabilizate de Capital nu au reuşit să încaseze niciun ban de pe piaţa românească, ba, dimpotrivă, şi-au văzut investiţiile devalorizate de la o lună la alta.
„Pentru unii dintre ei e greu să îşi mai restabilească credibilitatea sub acelaşi brand, mai ales pentru investiţiile rezidenţiale. Pentru investitorii de la bursă însă, contează doar cifrele. Dacă au un plan bun, nu văd de ce nu ar investi în continuare. Cu toate acestea, este puţin probabil să mai asistăm la anunţarea unor asemenea investiţii. Vor apărea proiecte punctuale, şi acestea împărţite în mai multe faze de dezvoltare, pentru că terenurile achiziţionate în trecut încă există. Dar nimeni nu mai dă drumul la proiecte fantasmagorice pe o asemenea piaţă“, explică Valentin Ilie, CEO Coldwell Banker Affiliates of Romania.
Trebuie menţionat că circa 70% din investiţiile anunţate de aceste companii urma să fie direcţionate către proiecte rezidenţiale care ar fi totalizat zeci de mii de locuinţe. Dacă planurile pentru dezvoltarea de centre comerciale ar putea fi reînviate, cele care vizau sectorul locativ vor mai avea încă mult de aşteptat, deoarece pe piaţă încă mai stau nevândute circa 4.000 de apartamente noi – localizate în proiecte cu peste 200 de unităţi.
Mirajul imobiliar
Lista scurtă a investitorilor cu planuri măreţe care şi-au văzut o parte din vise realizate cuprinde companiile AFI Europe, Globe Trade Centre (GTC) şi Neocity, la care se adaugă afaceriştii români Gabriel Popoviciu şi Ion Ţiriac. Cei cinci au izbutit să dezvolte cel puţin un sfert din programul de investiţii promis pieţei româneşti. AFI Europe este compania cu cea mai mare investiţie realizată într-o singură clădire. Mallul AFI Palace Cotroceni a înghiţit 300 mil. euro şi este singurul proiect finalizat de israelieni. La această sumă se adaugă investiţii adiţionale de circa 223 mil. euro, în principal în achiziţia de terenuri.
Compania Neocity, reprezentată în România de Elan Schwartzenberg, a finalizat mallul City Park din Constanţa şi imobilele de birouri Neocity Towers, vândute în 2005 fondului irlandez RI Investment Group. Israelienii au majoritatea banilor plasaţi în terenuri.
GTC este dezvoltatorul cu cele mai multe proiecte finalizate în România. Compania a investit în cele şapte proiecte pe care le are acum în portofoliu un total de 377 mil. euro. Este vorba despre complexul de birouri City Gate, ansamblurile rezidenţiale Rose Garden şi FeliCity şi centrele comerciale Galleria din Arad, Suceava, Piatra Neamţ şi Buzău. La acestea se pot adăuga primele două clădiri de birouri moderne din Bucureşti, Europe House şi America House, pentru care israelienii au încasat în urma vânzării circa 100 mil. euro.
Gabriel Popoviciu şi asociaţii săi au investit până acum aproximativ 300 mil. euro în circa 300 locuinţe de lux, un parc de afaceri de 160.000 mp şi în cel mai mare centru comercial din România, toate cuprinse în gigantul proiect Băneasa. Pe lângă acest proiect, el a mai cumpărat la licitaţie proiectul falimentar Tiago Mall din Oradea, pentru 30,5 mil. euro, şi a mai investit încă 20 mil. euro în finalizarea şi lansarea lui pe piaţă.
Miliardarul Ion Ţiriac a reuşit să dezvolte doar două proiecte din programul ambiţios pe care şi l-a propus: Residenz din Chitila şi complexul de lux Stejarii. El are un portofoliu de circa 220 de hectare de teren la nivel naţional, dar proiectele gândite pe aceste loturi au fost „îngheţate“ încă din primul an de criză. Planurile lui Ţiriac includeau şi două centre comerciale, la Braşov şi Timişoara, ce urmau a fi dezvoltate alături de Riofisa.
Vise deşarte
Următorii investitori din clasament pot fi plasaţi cu uşurinţă în categoria pierzătorilor. Dacă spaniolii de la Ibiza Group au reuşit să finalizeze cinci proiecte rezidenţiale de lux în care au investit circa 90 mil. euro, restul de nouă investitori nu au finalizat niciunul din proiectele planificate. Aceştia au blocate investiţii de circa 800 mil. euro în terenuri sau clădiri a căror construcţie a fost suspendată.
„Este clar că aceste proiecte trebuie modificate, dar cu planurile ajustate există şanse să fie realizate. Fiecare investitor are câte o poveste în spate şi trebuie luat individual. Unii au strâns bani, dar simt că nu este momentul pentru asemenea proiecte“, mai spune Valentin Ilie.
Multe dintre proiectele care promiteau schimbarea peisajului urban al marilor oraşe din România vor rămâne, cu siguranţă, numai în arhivele dezvoltatorilor, la categoria nerealizări. Chiar dacă o parte din investiţii vor deveni realitate, sumele vehiculate în trecut sunt greu de atins.
22,3 mld. euro erau promise de investitorii ambiţioşi pieţei româneşti, însă până acum nu s-au rulat nici 14% din sumă