Ungaria, sancționată de SUA
Guvernul SUA a anunțat recent sancțiuni împotriva a două companii maghiare, conform unui comunicat oficial al ambasadei americane la Washington.
Această acțiune face parte dintr-o serie de măsuri menite să descurajeze colaborarea economică și sprijinul oferit Rusiei în contextul războiului din Ucraina.
Decizia vine pe fondul unor tensiuni tot mai mari între SUA și Ungaria, legate de relațiile apropiate dintre Budapesta și Kremlin, în special în domeniul energetic.
![Viktor Orban, Ungaria](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2024/08/Viktor-Orban-1-scaled-e1723823786656.jpg)
Motivele sancțiunilor
Conform ambasadorului american la Budapesta, David Pressman, una dintre companiile sancționate este implicată în consolidarea sectorului energetic al Rusiei, având legături directe cu proiectul Paks II, o centrală nucleară maghiară ce urmează să fie extinsă cu ajutorul tehnologiei și finanțării rusești.
Cea de-a doua companie sancționată joacă un rol crucial în furnizarea de echipamente militare pentru Rusia, contribuind astfel la susținerea mașinii de război a acesteia.
Pressman a subliniat că SUA sunt profund îngrijorate de decizia guvernului ungar de a-și aprofunda relațiile cu Kremlinul și de a continua să mențină dependența energetică de Rusia.
În acest context, sancțiunile impuse fac parte dintr-o strategie mai amplă a Statelor Unite de a penaliza entitățile care susțin indirect eforturile militare ale Rusiei, indiferent de țara din care provin.
![SUA, steag SUA](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2024/03/SUA-steag-SUA-scaled-e1711228281740.jpg)
Companii vizate și implicații economice
Una dintre companiile maghiare sancționate este Mátrix Metál Kft., care se află în prezent în proces de lichidare.
În trecut, această companie a exportat circuite integrate în Rusia, care ulterior au fost utilizate în producția de avioane de luptă rusești. Această legătură directă cu industria militară rusă a atras sancțiuni severe din partea autorităților americane.
Potrivit portalului Index, sancțiunile impuse înseamnă că nici o companie americană nu mai poate face afaceri cu entitățile vizate, ceea ce va genera dificultăți majore pentru aceste companii în accesarea finanțării și în menținerea relațiilor comerciale pe piețele internaționale.
Pe lângă sancțiunile împotriva companiilor maghiare, SUA continuă să vizeze și alte rețele de aprovizionare implicate în achiziționarea de arme și echipamente pentru Rusia, precum și pe cele care ajută la eludarea sancțiunilor internaționale impuse Moscovei.
Un exemplu notabil este cetățeanul italian Giulio Sfoglietti, care, conform oficialilor americani, a jucat un rol central într-o alianță ce a permis Rusiei să achiziționeze arme din Turcia.
Această rețea complexă implică companii din mai multe țări, inclusiv Turcia, Franța și Hong Kong, care au contribuit la furnizarea de piese critice pentru industria militară rusă, în ciuda sancțiunilor internaționale.
![Ungaria](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2024/07/Ungaria-3-scaled-e1721743650363.jpg)
Contextul geopolitic și relațiile SUA-Ungaria
Sancțiunile recente impuse de SUA împotriva companiilor maghiare reflectă tensiunile tot mai mari dintre Washington și Budapesta, pe fondul deciziilor guvernului ungar de a menține și chiar de a aprofunda legăturile cu Rusia.
Deși Ungaria este membră a NATO și a Uniunii Europene, relația sa strânsă cu Moscova și refuzul de a sprijini pe deplin sancțiunile occidentale împotriva Rusiei au atras critici dure din partea aliaților săi occidentali.