Victor Ponta avertizează că autoritățile din România trebuie să implementeze măsuri urgente. În caz contrar, spune fostul premier, ne vom confrunta cu o problemă gravă în 2025, după anul electoral.
Victor Ponta a lansat un avertisment de ultim moment
Fostul premier a susținut că România trebuie reorganizată fiscal, iar digitalizarea reprezintă „o glumă proastă”.
![Victor Ponta](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2023/10/Victor_Ponta-scaled-e1698054484254.jpg)
Fostul premier al României, Victor Ponta, a făcut declarații puternice în cadrul unei emisiuni la România TV, anticipând un viitor economic dificil pentru țară în contextul alegerilor viitoare. Ponta a avertizat că anul următor va aduce o creștere semnificativă a datoriei externe a României, sugerând că această tendință va continua și în 2025.
Ponta a fost critic în evaluarea sa asupra politicii fiscale actuale și a abordării guvernului față de digitalizare, considerând-o „o glumă proastă”. Aceste declarații subliniază o neîncredere profundă în eficiența inițiativelor curente de modernizare a administrației publice.
În plus, fostul premier a subliniat necesitatea unei reorganizări teritoriale a României, o reformă pe care o consideră vitală pentru eficientizarea administrativă a țării. Critica sa se extinde și la sistemul educațional, punând la îndoială beneficiile aduse de legea „România Educată”, în special în ceea ce privește sistemul de burse acordate elevilor.
Aceste comentarii vin într-un moment în care România se confruntă cu provocări economice și administrative semnificative, atrăgând atenția asupra necesității unor reforme profunde atât în sectorul fiscal, cât și în cel educațional. Declarațiile lui Ponta deschid o discuție importantă despre viitorul politic și economic al României, subliniind nevoia de schimbare și adaptare la noile realități sociale și tehnologice.
„Anul viitor nu o să îndure nimic românii. Fiind alegeri, datoria externă va crește foarte mult, la anul deficitul va fi tot așa. La anul va mai crește datoria. Din 2025, cel care va conduce, trebuie să facă reorganizarea teritorială a României. Noi plătim salarii pentru structurile administrative adoptate de Ceaușescu în 1968.
Trebuie să reorganizezi fiscal România. Asta cu digitalizare e o glumă proastă. Evident că în 2025 trebuie să reformăm educația, că legea asta cu România Educată a mai adus ceva bun în afară de asta că se dau burse la copii cu media 2?”, a declarat Victor Ponta la România TV.
Datoria externă totală a României a crescut
Cifrele publicate anterior de Banca Naţională a României (BNR) arată că datoria externă totală a României a crescut, în perioada ianuarie-septembrie.
Cifra a crescut cu 17,376 miliarde euro, la 161,26 miliarde euro, de la 143,88 miliarde euro la 31 decembrie 2022.
„În perioada ianuarie – septembrie 2023, datoria externă totală a crescut cu 17,376 miliarde euro. În structură: datoria externă pe termen lung a însumat 116,128 miliarde euro la 30 septembrie 2023 (72% din totalul datoriei externe), în creştere cu 17,7% faţă de 31 decembrie 2022; datoria externă pe termen scurt a înregistrat la 30 septembrie 2023 nivelul de 45,134 miliarde euro (28% din totalul datoriei externe), în scădere cu 0,3% faţă de 31 decembrie 2022”, arată cifrele publicate de BNR.
![BNR](https://media.capital.ro/wp-content/uploads/2023/11/BNR-e1699620797776.jpg)
Investiţiile directe ale nerezidenţilor în România au însumat 5,06 miliarde euro (comparativ cu 8,671 miliarde euro în perioada ianuarie – septembrie 2022), din care participaţiile la capital (inclusiv profitul reinvestit net estimat) au însumat valoarea netă de 5,836 miliarde euro, iar creditele intragrup au înregistrat valoarea netă negativă de 776 milioane euro.
În perioada ianuarie – septembrie 2023 contul curent al balanţei de plăţi a înregistrat un deficit de 16,051 milioane euro. Comparativ, deficitul a fost de 21,147 milioane euro în perioada ianuarie – septembrie 2022.
În structura acestuia, balanţa bunurilor a consemnat un deficit mai mic cu 3,223 milioane euro. Balanţa serviciilor a înregistrat un excedent mai mare cu 1 577 milioane euro. Balanţa veniturilor primare a înregistrat un deficit mai mic cu 258 milioane euro. Balanţa veniturilor secundare a înregistrat un excedent mai mare cu 38 milioane euro.