Elitele Rusiei se distanțează de Putin, chiar dacă, deocamdată, nu se vor răscula, susțin analiștii. Şeful grupului de mercenari Wagner, Evgheni Prigojin, s-ar fi aflat la Moscova, unde, pe 10 iulie, s-a întâlnit chiar cu preşedintele Vladimir Putin, la Kremlin, potrivit unor servicii secrete occidentale, citate de publicaţia franceză Liberation. Anterior, la 6 iulie, președintele Belarusului, Alexander Lukașenko, făcea un alt anunț: Evegheni Prigojin s-a întors la Sankt Petersburg.
În timp ce detaliile înțelegerii dintre Putin și șeful Grupului Wagner sunt destul de neclare și azi, faptul că Evgheni Prigojin și rebelii săi par, cel puțin deocamdată, să fi scăpat de orice pedeapsă, nu înseamnă că nu vor reveni să ia cu asalt conducerea rusă, scrie Al Jazeera.
Puterea lui Putin a slăbit iremediabil
Cât de mult a slăbit rebeliunea Grupului Wagner strânsoarea de fier a lui Putin asupra Rusiei? Mai poate avea președintele rus aceeași autoritate cu care a condus Rusia mai bine de două decenii? Sau revolta lui Prigojin a pregătit scena pentru înlăturarea fostului agent KGB?, se întreabă Al- Jazeera. Răspunsul, susține site-ul, este unul scurt: Puterea lui Putin a slăbit iremediabil după încercarea de revoltă și răspunsul său blând, cred analiștii. Deși s-ar putea să nu se confrunte cu o nouă revoltă armată, dovezile sugerează că rebeliunea ar fi putut avea efect asupra elitei ruse care l-a susținut până acum. Cu toate acestea, cei care l-ar vrea înlocuit pe președintele rus nu par să ofere o alternativă mai liberală a lui Putin.
Revolta lui Prigojin a dat peste cap acest echilibru
Istoricii au observat că revoltele anterioare ale ofițerilor ruși au grăbit prăbușirea sistemului. În 1917, generalul Lavr Kornilov a mărșăluit spre capitala de atunci, Sankt Petersburg, în ultimele zile ale Primului Război Mondial. Ulterior, tot în acel an, bolșevicii au preluat puterea. O altă încercare de lovitură de stat, din 1991, a fost urmată, la scurt timp, de prăbușirea Uniunii Sovietice. Rusia modernă este un loc foarte diferit de ceea ce era acum un secol sau chiar acum trei decenii, dar este, încă, fragilă.
Până de curând, Putin a reușit să mențină un echilibru delicat între conducerea armatei, mogulii afacerilor, ofițerii de informații și elite, pe de o parte, permițându-le un anumit grad de autonomie. Dar revolta lui Prigojin a dat peste cap acest echilibru. „Rebeliunea a demonstrat că puterea lui Putin nu este atât de mare pe cât se credea”, a spus Konstantin Sonin, economist rus, profesor de la Universitatea din Chicago.
Există posibilitatea ca alții să încerce ceva similar
De la invazia Ucrainei au circulat speculații numeroase în Occident, conform cărora anumite segmente ale elitei ruse l-ar putea detrona pe Putin. Sancțiunile dure ale Occidentului au exclus Rusia din economia globală. O discuție telefonică între doi oameni de afaceri ruși, ajunsă în presă anul acesta, a sugerat că mulți sunt nemulțumiți de costurile mari pe care trebuie să le plătească din cauza războiului.
Iar după ce Putin a fost pus sub acuzare de Curtea Penală Internațională de la Haga, mulți se tem să nu fie considerați complici. Revolta lui Prigojin arată că jucătorii cu suficientă influență se pot apăra singuri, potrivit analiștilor. Faptul că o rebeliune armată nu a fost zdrobită definitiv, ci s-a ajuns la o soluție negociată, lasă deschisă posibilitatea ca alții să încerce ceva similar. „Elitele nu înțeleg, încă, ce poate face Putin pentru a preveni o astfel de situație, în viitor”, susține analistul Crisis Group, Oleg Ignatov. „Din punctul lor de vedere, răspunsul lui Putin la criză pare, cel puțin până acum, destul de slab”, susține acesta.